Om Ûêlerïàndêka. mynt funna i Finland. 301 



Jeu dà kunde ätkommas. eguade sig med outtröttlig flit och otro- 

 lig ansträngning : hvarom dessa den gamla tidens foliauter i suia 

 kolossala pergameutsband , som ofta innehålla gedignare skatter 

 "in man i allmänhet är böjd alt tro. bära ett ojäiagtigt vittnes- 

 börd. Dessa vetenskapsmän voro de. hvilka genom sina oegen- 

 nyttiga, ofta med stora personliga uppoffringar förenade bemö- 

 danden — man erinre sig t. ex. endast Edmund Castellu« 

 och hans Lexikon Heptaglotton för 7 olika österländska tungo- 

 m.il. hvarä han använde 17 ars oafbrutet och ihärdigt arbete, och 

 som kostade honom svnen och nästan hela hans förmögenhet — 

 sâdane vetenskapsmän voro de, som höllo de orientaliska språkens 

 studium i Europa vid lif , till dess en ny epoch för denna Li- 

 teratur uppgick genom de närmare förhållanden i hvilka Europa 

 vid slutet af 18:de seklet kom att slä till Orienten. Det literära 

 intresset förenade sig nu med handelns och politikens. Orien- 

 tens literära skatter, väl värda att jämföras med de materiella 

 clar som vunnos frän Österns yppiga länder, blefvo ej längre 

 en hemlighet för Europas Lärde. — ^ i 11 i am Jones" och 

 S il ve s tre de Sacys' namn äro verldsberömda. Deras finrtjen- 

 ster om den Orientaliska Literaturens pånyttfödelse i Europa 

 skola de af dem och genom dem stiftade orientaliska sällskaper, 

 skolor och lärda inrättningar ännu för den sednaste efterverld 

 med vördnad och tacksamhet förkunna. 



Numera var det ej blott vttre bevekelsegrunder och biän- 

 damäl som talade för de österländska språkens studium : man 



