Om Karelska Lagsagans uppkomst. 36 1 



TorstebseaÉ till Biötorp pci mina vagnar Lagmansting med 

 allmogen i Borga Socken hållit. 



Likasom, enligt hvad i det föregående år antydt, de Lagsa- 

 gor i Tavastland, o, s. v., hvilka i äldre Handlingar omnämnas, 

 endast voro temporära, så utgjorde ock tvifvelsutan Karelska Lag- 

 mansdömet i början en blott provisioneli anordning. Deraf kan 

 det förklaras, att Carl IX:s brei' af den 31 October 1002 är till- 

 skrifvet alla Finnar i norra och södra Finne Lagsagan , eburu 

 denna skrifvelse putaghgen är meddelad Fiidands samtlige iubv^- 

 gare. Joban Buraens i dess bandskrüna Collectanea, uppsatte tro- 

 ligen omkring början af' 1600 talet och intagne i Palmsköldska 

 samlingen på Lpsala Universitets BibUotbek, omtalar likaledes 

 endast 2:ne Lagsagor i Fiidand. Sannolikt var det först genom 

 den af Axel Oxenstjerna utarbetade Regeringsformen af den 29 

 Juli 1034 0. 26 som ifrågavarande Karelska Lagmansdöme blef 

 deliuitift organiseradt. Det drog väl äfven ut någon tid, innan 

 den nya inrättningen blef allmännare känd, hvarföre ock hvar- 

 ken MeaséniÉa i den ar 1636 författade dedicationen af 10:de 

 tornen af Scondia Illustrata, eller Paidinus Gotbus i sin Historia 

 Aret., som utkom likaledes 1636, ännu haft kunskap om andra 

 Finska Lagsagor än Xorr- och Söder-Finne. 



Lagmans Embetet i Karelska Lagsagan har innehafts af: 

 1. Clas ÅkeSSOn (Tott) 1578—1586. Anteck- 

 ningar om denne man, hvilken spelade en af de förnämste rolerne i 



46 



