374 C. A. WbiaA 



ur, som drifvea iih'<1 vigt, del på en viss lid framhrpna \ i ^i -i i- ( - 

 rets längd fir proporrionel emot di il- «'lin- snöttrissanB radie, så 

 kan denna framlupna snörlångd, multiplicerad med den applice- 

 rade vig ten, anses Bom mål) på den erforderliga driikraften för 

 uret Strangare bör denne Bala uttryckas sa, atl producten af 

 den applicerade drifvigten ock den längd., Bom den nedskrider 

 |i.i en viss lid, bör anses muh mån pä drivkraften; i\ om rig- 

 lens skridlängd förkortas genom block, bS Sr irigtens qvantitet 

 derigenom äfven sä mångfaldig af den för ett enkelt snöre eu- 

 forderliga, Bom gi'aden af den aliqyot, vigtens skridlängd utgör 

 af Bnörets ulslagua Längd. Nu visar erfarenheten, att för välgjorda 

 ur, sådana som den mera utbildade konsten numera förmår åstad- 

 komma, den friction, som hjulens kuggar och tappar erfara, är 

 lli-n- gånger mindre fin del motstånd, som verkar i sjelfva pen- 

 delingreppet. Men drifkraftens förmågla att motverka detta mot- 

 stånd förhåller sig inverse såsom pendeliugreppslijulets radio; allt- 

 så förhåller s'ig den erforderliga drifkraften för hvärje ur, under 

 lika ftfriga omständigheter, Båsom pendeUngreppshjulets radie« Det 

 •u också klart, att drifkraften äfven beror af kuggarnes anta] och 

 form i ingreppshjulet, sam! af pendelns längd, i anseende lili dess 

 lustighet, en Ii al' ingreppsarmarnes construction. 



För en ur, som går med två hjul, har |ag af ap kand 

 inekanikus erhållit den uppgift, au det drifvea al 5 lods vigt, 

 v.iin på etl dygn nedskrider vid paaa B fot. Härai erhåller man 

 d§ idl drifnjrafl p3 etl dygn producten af j 3 _. skalp, och ü fot 



