-*U ( .1 H iss 



Ml deu utrönta viglen li^air emellan tienne rigtsenheler uli 

 redan med slorl besi - mmanpa&sade nu>t% au 



liârvid alltid för hvarje _ _ -..indi. eller 



m i r L 



Dessa omständigheter \u\ den allmänna vågen: len 



c Ji del besvärliga användande! af tit stort antal motvigti . - ml 

 vigtmåltets inconlinuitel dervid, föranleda tanken på en väg utan 

 ! mutvt'i •'! ru Ii med en vigUkala, In Etqvanti- 



leten kan obsen %t fortgående uti linni 



delar som helst. 



Besmanet uppfyl 3 iunda _ . Ehnm 



motvielävslemel hår undvikes, drar en vägnins und 



man dock ännu mera tid, ån den allmänna vågen, emedan inan 

 måste mycket noga jemka och besmanets uppb _ r au 



vid vägningen (a besmanet i jemvigt; och dere&er arman äter 

 så lätt blottställd ror läran att rubba upphängets läge, inn 

 hinner afläsa vigtqvantiteten. Sjelfva skalan ■ sin del, er- 



känuas vara en rnukonuùi g, le på möjligheten al inter- 



polation af vigtqvantiteten. 



dåren L beqyåmare an besmanet; mh dess skala er- 

 bjuder framfor alla andra den Fördel, att vigtsafdelningen hildar 

 ett system af lika långa delar på ikalans län^!. bvilkel ror in- 

 tei*]tolaii(iu efter ögonmårJ år ganska beqvämL Men si har fula 

 denna våg-idé, iu.-t för «!»»!««■ likforrniga indelning, den oläj 



