L J. Bo.\ sDORr t 



blodet fråu capillar kärlen i cenlripetal riktning till hjertat. för 

 att genom arteria branchiale, motsvarande arUrui pulmonaUt 

 hos däggdjuren och menniskan, vidare öfverga i respirations or- 

 ganerne. Ehuru hjertat. såsom icke afgifvande någon arter föran- 

 de arteriell blod. sålunda framstå fler sig såsom medelpunkt for 

 den veuôsa blodcirculation, förekommer hos Laken, likasom ho« 

 fiskarne i allmänhet, en stark tinus venosus, i h vi lien såsom en 

 (entrai recervoir. det venösa blodet samlas från alla delar af krop- 

 pen för att _ i hjertat. Ehuru visserligen portven syst emet 

 utgör de< egentliga föremålet för denna var framställning . anse 

 ti om derföre böra âf veu här i korthet vidröra : 



Susms rtJinmm c om munis (PL IX) utgöres af en stark 

 venös håla. h vilken, såsom en half ring, omgifver Oesophagus, och 



_ res af en bulbus venosus*) på h vardera sidan om ryggraden 

 M Ii en träns verselit gående af delning deraf . som förenar bagge de 



-'nämnde, och hvilken vi vilja kalla sinus transversus. 



A) Bulbus renosus (Pl. IX N: - 1) f-rekommer på hvar- 



dera sidan af ryggraden, vid den öfversta eller framstå andan af 



njuren, såsom en starkare utvidgning af «jelfva sinus, i hvilken 



m vardera sidan vena cava inferior *) samt ofta äfren venœ 



\ ii injectxw eeoon ttma ovmrii fa kjetlM, iaträfar kår Uu ett ex. 

 ut, »o« utbreder sig IJr«w ta urnas bakam i rm r m mg ai trirt öfrer 

 -grades, geaoai hrilkei buäm* wrm pl bnrdera tiixa itbu JSre- 



noB erhllle* litt e» angäg (örntillaiag o« berCidc «sot. 

 ••) Fena rwnfimelii pcsttrisr Stmmmim L c. pag. tOi- 



