636 //. C. Boren i us 



uii-U.ipi-i ni i >.( hög grad mort sig lörijeni om desamma, under 

 de trenne sednasta decennierna nästan uteslutande egnat -im kraf- 

 ter och mu verksamhet .ii forskningar rörande jordmagnetismen. 



v. Humboldt, som alltsedan begynnelsen af innevarande sekel 

 gjorl sig särdeles förtjent om denna vetenskapsgren, dels genom 

 en mängd ai observationer, samlade under lians vidsträckta resor, 

 men isynnerhet genom den al honom upptäckta lag om den 

 magnetiska Kullens tilltagande ifrån eqvatorn 8l polerna, i stället 

 (or iii den förut ansågs vara lika på hela jordytan, hade derige- 



nom ådagalagt, all i\i.~n magnetiska intensiteten euer .samma, om 

 icke större anspråk på naturforskarenas förenade verksamhet, .som 

 de tvenne förut kända elementerna, deklinationen och Inklinatio- 

 nen; ty om äfven deklinationen uti sin omedelbara användning 

 ji.i sjöfart Kan anses vara af större vigt ;'in intensiteten, sa har 

 deremol Avn sednare företrädesvis visat sig vara del magnetiska 

 elementet, som uti en framtid för jordmagnetismens theori lofvat 

 de mest fruktbärande reeultater. 



Aiagn hade 1823 låtit uppföra uti observatorii trädgärd i 

 1'aris en liten paviljong, egnad uteslutande för magnetiska obser- 

 vationer, <>rh | »i hans uppfordran hade K.upffer lätil inrätta en 

 dylik i Kasan. De observationer, Bom nu under .nen 1825 och 

 1826 anställdes i Paris och Kasan, tycktes visa en ganska sim 

 öfveren88tämmelse sig emellan. Men man hade gjort observatio- 

 nerna, m, m .iii komma öfverens om dag och timme, och sålunda 

 kunde man endast slumpvis upptäcka öfverensstämmelsen och 



