Om jordmaa-netismen. (337 



iiktidigheten uti nälarnes rörelse, v. Humboldt, som 1828 älven 

 lätit uppföra eu mindre, jernfri byggnad i Berlin, föreslog nu, 

 att man pä förhand borde komma öfverens om vissa dagar ander 

 aret, då man skulle observera deklinationsnälens gäng frän timme 

 till timme, tvenne dagar ä rad. Samma förslag gjorde v. Hum- 

 boldt 1829 under sin vistelse i Petersburg ä nyo Vetenskaps- 

 Akademien derstådes, och det sattes Sfven genast i verkställighet. 

 De korresponderande observationerna, som i följd deraf redan 

 aret derpä företogos i Petersburg, Kasan och \ikolajeff, och nå- 

 got sednare i Sitka och Peking, visade nu påtagligen Iiktidighe- 

 ten i magnetnålarnes oregelbundna rörelser. 



Aret 1832 uppställdes de efter nya principer konstruerade 

 magnetiska iu^trumenterna uti astronomiska Observatorium i Göt- 

 tingen, och härmed öppnar sig uti jordmagnetismens historia en 

 ny epok. som, jemförd med de förra tiderne, lika mycket utmär- 

 ker sig geuom instrumenternas stora noggrannhet och säkerhet, 

 och iakttagelsernas systematiska inrättning, som genom ett gemen- 

 samt sammanverkande bland skilda länders naturforskare. Redan 

 det följande aret publicerade Gauss sin berömda afhandling: "In- 

 tensitas vis magneticse terrestris, ad mensuram absolutam revo- 

 cata," innehållande en ny. mera fullkomnad method för bestäm- 

 mande af intensitetens absoluta värde. Liktidigt uppgaf han en 

 method, att observera deklinationens absoluta värde, äfvensom 

 dess variationer med en noggrannhet, som man ända dittills icke 

 ansåg vara möjlig vid andra än astronomiska bestämningar, och 



