6.S0 H. (i. Robes i r * 



ningarna, innan fitmu theorin fullständig! hinner utvecklas. \tt 



molnet bebådar regn, visste m. m ju äfven. l-'uigt Ghff :'in det- 

 vimnia till sin inre natur ocfa beskaffenhet var k.ui'lt ; och l.uigi 

 F&rr, innan faoinlakropparnes gravitationslagar ännu voro kända, 



beräknade inan redan sol- och månförmörkelser. 



Ofvanföre ar redan anmärkt, angående likheten emellan 

 Humboldts isothermer, oi h de under namn af isogoniska, isokli- 

 uisk.i oili isodynamiska kända magnetiska liiiierna. Hår erlijuder 

 -jtHmanl den vigtiga frågan: fir med en sekulär förändring 

 al de magnetiska linieruas läge äfven en motsvarande förändrm« 

 uli isolhermerne att förvänta, OCH halva vi i följd deraf uti en 

 framlid alt frukta en försämring tili v. ua klimatiska förhållande», 

 eller kunna vi hoppas att de skola förbättra sig? \l\ en till dessa 

 frågors lösning behöfs icke någon fullständig theoretisk insigt, 

 utan endast s.i länge fortsatta iakttagelser, att förändringarna 

 kunna hlifva märkbara. 



Alt det för sjöfararen, likasom for bergsmannen och geo- 

 delen, måste vara af stort intresse, alt känna hurn stora förän- 

 dringar ett bland de nödigaste instrumenter för doms förrältnin- 

 gar nödvändigt är underkastad!, är lätt att inse; vore det också 

 «iid i-i loi att veta, huru stort förtroende de knnua hysa till def- 

 > imma. Dessutom är det ju en billig loi dran, all vi vid vira 

 forskning. ir, BOm omfatta hela verldsrvmden. icke helt och hallet 

 ■ ■I \ ene den lilla planet, som vi bebo, och de nalurfenomener, 

 hvilka der förete si», Naturforskaren fumer ett eget behag uti 



