föryngringshinder synas förekomma, som kunna tänkas hävda genom 

 relativt små ingrepp i humustäcket eller markens ytlager, dels 

 enär fullständig skogsodling inom stora delar av Norrland på grund 

 av ringa tillgång på arbetskraft ställer sig både svår och kostsam. 



3:0) Undersökning a v olika sådd- och planteringsmetoder. 

 Även dessa försök anordnas givetvis å särskilda försöksfält, så 

 fördelade över undersökningsområdet, att de viktigaste skogsty- 

 perna liksom ock betydligare olikheter i klimat och höjdlägen 

 bliva representerade. Bland de många skogsodligsmetoder, som 

 prövats för tallen och granen, ha de omständligare och kostsam- 

 mare i detta fall ansetts kunna på förhand uteslutas; försök ha t. v. 

 blott skett och planerats med enklare metoder. Sådden har så- 

 lunda skett i streck eller i rutor, varifrån markbetäckningen avlägs- 

 nats, i rutorna med eller utan djupluckring. Planteringen har antingen 

 skett i upphackade, s. k. öppna gropar eller i hål, upptagna med 

 spett. Vid planteringen prövas värdet av myrtorvsblandad s. k. 

 fylljord i jämförelse med den vanliga oblandade mineraljorden. 



I den mån skogsodlingsförsöken komma att utsträckas till ut- 

 dikade torvmarker av olika slag, torde också andra metoder 

 komma att användas. 



Likaså ha kulturfält anlagts, avsedda för jämförelse mellan 

 planteringar med olika avstånd mellan plantorna. Ett större av- 

 stånd betyder en stor inbesparing i plantmaterial och arbete, 

 men medför större luckor i det blivande beståndet, i händelse 

 att en del plantor gå ut; likaså kan det ogynnsamt påverka det 

 blivande trädets form. Det gäller att även här finna den bästa 

 medelvägen. 



Vid såväl markberednings- som skogsodlingsförsöken ägnas 

 givetvis också behörig uppmärksamhet åt den relativa kostnad, 

 som de olika metoderna draga. Likaså ingår i avdelningens pro- 

 gram, att framdeles anställa jämförelser mellan skogsodlings- och 

 markberedningsredskap a\ olika slag och konstruktion. 



4:0) Undersökning över skogsträdens fröspridning och 

 lämpliga storleken på kalhyggen i de vanligaste norr- 

 ländska skogstyperna. Till försöksfält väljas — åtminstone 

 i första hand -— mycket stora kalhyggen, över vilka ett system 



LVI 



