[79. 



DEN NORDSVENSKA TALLEN. 



19 



färg.. Endast undantagsvis hade mörkbrunare frön iakttagits från Boden och Jämtland. 

 Fröet från sydligare trakter varierade mera. Den mörkbruna— svarta targen var dock den 

 allmännast företrädda. Här träffades också ljusare frön med mörkare marmorering, i-äriga 

 plantor av frö från Norrland blevo, da de uppdrogos i södra Sverige, allt efter den bredd- 

 grad, vara moderträdet förekommit, svagare utvecklade än de, som erhöllos ur frö från trak- 

 terna söder om Dalälven Jmfr fig. 4 efter Schotte\ »Vi finna här barrens längd vara den 

 mest i ögonen fallande skillnaden mellan de nordiska tallplantorna och de från sydlio-are 

 trakter. Sålunda äro barren hos plantorna från Norrbotten och Lappland ej mer än hälften 



Fig. 4. i-åriga tallplantor uppdragna vid Ollestad i Västergötland av frö frän skilda 

 delar av landet. ^ nat. storlek. 



1 från Boden. Norrbotten, 65^45' 4 från Kloten, Södra Dalarna, 59"55'. 



2 » Asele, Lappland, 64'! 5'. 5 » Vidbo, Uppland, 59"4o'. 



3 » Bjurholm, Ångermanland, 63°5o', 6 » Kinda, Östergötland, 58^30'. 



— Plantans storlek angiver ett medeltal av flera plantor. — I — 3 nordsvensk, 4 — 6 

 sydsvensk tall. (Efter ScHOTTE.) 



Einjährige Kiefernpflanzen, aufgezogen bei Ollestad in Westergötland. Die Samen stammen aus verschiedenen 

 Gegenden Schwedens. ^/s natiid Grösse. i — 3 nordschwedische, 4 — 6 siidschwedische Kiefer. 



så långa som från t. ex. Stockholmstrakten och södra Sverige. Likaledes är stammen hos 

 de sydländsKa plantorna dubbelt så lång som hos öfre Norrlands tallplantor. På rotens längd 

 kan däremot ej direkt iakttagas någon skillnad profven emellan, men däremot väl på rötter- 

 nas öfriga utbildning, i det plantorna från södra Sverige hafva de kraftigast utvecklade rot- 

 systemen. Barrens antal per planta ökas också, dä fröet är af sydligare härkomst. Sä hade 

 plantorna från öfre Norrland i medeltal 24 barr, från mellersta och södra Norrland 33 och 

 rån Svea- och Götaland i medeltal 47 barr. 



