(925) OM SNÖSKADORNA I SÖDRA OCH MELLERSTA SVERIGES SKOGAR. I5I 



ej avsmälte under tiden, blev således trycket motsvarande tal i kg., 

 d. v. s. fara för snöbrott skulle föreligga överallt utom i övre och mel- 

 lersta Norrland, vilket också överensstämmer med verkliga förhållandet. 



Medel att undgå snöskadorna. 



Några direkta åtgärder att skydda sig för snöskador, kan givetvis 

 skogsmannen ej vidtaga, utan får han nöja sig med de indirekta. För 

 de mera framträdande snölägena i Mellaneuropa rekommenderas bl. a. 

 att uppdraga bestånd av mot snöskador härdiga raser, d. v. s. träd med 

 korta och smala kronor, som således härstamma från norden eller alperna. 

 Som HesSELMAN redan framhållit i Skogsförsöksanstaltens meddelanden 

 ha i norra Sverige tallen och granen smala kronor med korta, hos 

 granen nedhängande grenar, att de ej så lätt utsättas för snöskador. 

 Ett sätt vore också att söka skaffa sig kamgranar, på vilka, såsom 

 SylvéN^ omnämnt, snön ej så lätt fastnar. Förf. hade också förra vin- 

 tern rikligt tillfälle att utanför sin bostad på Lidingön observera tvenne 

 kamgranar, som under hela vintern ej belastades med snö. De stucko 

 av som mörka skepnader mot övriga i snö höljda granar. 



Sådana åtgärder få dock näppeligen ännu någon praktisk betydelse 

 hos oss, men av vikt är, att ej i onödan draga upp bestånd av frö med 

 annan, låt mig säga, sämre proveniens än ortens. Det har nämligen 

 tydligt visat sig, att bestånd av frö från sydligare trakter varit mera 

 utsatta för snöskador än hemortens. 



Vidare äro bestånd, uppkomna genom naturlig föryngring eller genom 

 plantering mindre hemsökta för snöskador än sådder, särskilt i rutsådder 

 med många plantor i varje ruta. 



Liksom det är ett gott skydd mot alla kalamiteter alt hava blandade 

 bestånd, så är förhållandet detsamma även mot snöskadorna. I mellersta 

 delarna av vårt land äro vi ju så lyckhgt lottade, att naturen i allmän- 

 het ger oss blandade bestånd. På senare år ha nog skogsmännen 

 ocksä alltm.era strävat efter att även genom skogsodlingar skaffa sig 

 blandade bestånd därstädes. I Norrland borde också åtgärder vidtagas 

 för anskaffande av biandbestånd — hittills ha tyvärr nästan alla skogs- 

 odlingar därstädes uppdragits av enbart tall. 



^ Nn.s SylvÉn: Strödda iakttagelser från en studieresa i Mellaneuropa. Skogsv. tidskr. 

 19 1 2. Fackavd. sid. 43*. — Om kubikmassa och form hos granar av olika förgrenings- 

 typ. Medd. från Statens Skogsförsöksanstalt. Skogsvårdsf. tidskr. 1914, sid. 635, 



