208 



EDVARD WIBECK. 



>48) 



Försöksyta n;r 220. 



Belägenhet: Kavaheden, Gällivare revir, Norrbottens lappmark. 



Markbetäckning och markbeskaffenhet: Hygge i tallskog av god- 

 artad hedtyp med marktäcke av björnmossa, lavar och fläckvis omväxlande 

 bärris, ljung och kråkbärsris på grusig, stenbunden morän. Humuslagret 2 — 4 

 cm. tjockt. Läget friskt — torrt. 



Alla försöksfälten behandlades lika; de uppdelades i vardera 10 styc- 

 ken avdelningar, vilka rutsåddes med tallfrö av följande proveniens och 

 klängningsår: 



Ångermanland . 1 9 1 1 . 



Bispgårdens skolrevir. 191 1. 



Hamra revir. 1909. 



Bjurfors skolrevir. 1909. 



Bottnaryd, Småland. 1909. 



Vid prövning i groningsapparaten samma vår, som sådden skedde, 

 hade fröet visat följande egenskaper: 



Fröets hemort 



Procent frön 



grodda 



hårda' 



döda 



Torneå revir 



Piteå revir 



Sorsele revir 



Hällnäs revir 



Bjurholms revir 



Ångermanland 



Bispgårdens skolrevir. 



Hamra revir 



Bjurfors skolrevir 



Bottnaryd, Småland 



32 



36,5 



34 



55 



68 



85 

 86 



67 

 82 



71 



7.5 

 3.5 



5 

 2 



3 



1. 5 



2 



3 



1,5 

 2 



60,5 



60 



61 



43 

 29 



13-5 



12 

 30 

 16,5 



27 



Av Torneå-, Piteå- och Sorselefröet såddes 20 frön pr ruta, av de 

 återstående provenienserna 10 frön pr ruta. 



De båda Jämtlandsytorna, n:r 217 och 218, reviderades våren 191 3, 

 1914 och 1915, Norrbottensytorna, n:r 219 och 220, samma år och där- 

 jämte våren 1916. Resultatet av revisionerna framgår av tabell 2 a och b, 

 i vilken motsvarande faktorer blivit urskilda och sammanställda som förut i 

 tabell I. För att göra förändringarna i plantbeståndet under de olika 

 revisionsåren än åskådligare, har häröver upprättats en grafisk tablå, 

 som återfinnes å sidorna 210 — 211. 



^ Se anmärkningen å sid. 205. 



