OM SKOGSJORDSANALYSER. 



edan lång tid tillbaka ha försök gjorts att pä grundval av 

 skogsjordsanalyser bedöma jordens produktionsförmåga med 

 hänsyn till det ena eller det andra träd>laget. Även för andra 

 ändamål ha dylika analyser funnit användning, nämligen i 

 och för ett vetenskapligt studium av ett flertal i marken 

 försiggående processer. Det kan då vara av intresse, dels att i korthet 

 redogöra för en del av resultaten på de kemiska skogsmarksundersök- 

 ningarnas område, dels att söka klargöra, vilka metoder och tillväga- 

 gångssätt, som för våra svenska förhållanden böra vara speciellt lämpade 

 och vad de ha för värde. 



I föreliggande uppsats komma därför de här ovan framhållna spörs- 

 målen att beröras samt därjämte lämnas en översikt över de analysme- 

 toder, som pläga användas på Statens Skogsförsöksanstalts jordmåns- 

 laboratorium. Därvid komma några därstädes utexperimenterade för- 

 faringssätt att mera detaljerat beskrivas. 



T. Om skogsjordsanalysers betydelse för bedömande av marken. 



Sedan LiEBIGS revolutionerande uppfattning angående växternas nä- 

 ringsförhållanden under medlet av i8oo-talet fullständigt hade slagit ige- 

 nom, blev problemet angående jordens mängd av olika växtnäringsämnen 

 och dess bestämmande högaktuellt. Man hade fått klart för sig, att det 

 var jordens halt av tillgängligt kväve, kali, fosforsyra o. s. v., som var ut- 

 slagsgivande för kulturväxternas produktivitet, och kunde man blott ge- 

 nom en kemisk analys av jorden ådagalägga, att brist på något av dessa 

 ämnen förelåg, så hade man däri ett osvikligt medel att bedöma jordens 

 värde och gödselbehov. Härvid 'hade man som utgångspunkt den be- 

 kanta lagen, att växtlighetens utveckling regleras av det näringsämne, som 

 i förhållande till behovet förefinnes i minimum. 



De förhoppningar, som från jordbrukshäll ställdes på den kemiska 

 analysen, infriades emellertid ej. Detta torde huvudsakligen ha berott 

 på tvä orsaker: dels att skörden påverkas av så många andra olika mark- 

 faktorer utom halten av lättlö-sliga växtnäringsämnen, dels att de använda 



