(179) OM SKOGSJORDSAXALYSER. 239 



Om denna svaghet, ifall vi våga benämna den så, i MULLERS för alla 

 tider beståndande arbete förefaller E. Ramann i sina markanalytiska 

 arbeten vara medveten. Han kompletterar därför saltsyreanalyserna 

 med fullständiga analyser eller sådana, där totala halten av alla de 

 grundämnen, som i ej alltför ringa mängd ingå i marken, blir bestämd. 

 Dylika analyser kunna alltid jämföras, då de innehålla en kemiskt exakt 

 definierad halt av de olika ämnena, som ej kan variera utom gränserna 

 för metodens ganska smä försöksfel. Ur kemisk synpunkt är sålunda den 

 fullständiga analysen en vida skarpare» metod än saltsyremetoden. — 

 De av Ra>L\NX utförda undersökningarna, som särskilt omfatta mineral- 

 fattiga jordarter — nord tyska sandjordar — ge därför i långt högre 

 grad än TUXENS en möjlighet att bedöma det verkliga mineralogiska 

 förloppet vid olika processer i marken. I gengäld ha dock analys- 

 metoderna blivit mycket mera mödosamma, jämfört med enbart saltsyre- 

 analyser. 



Ramaxx förmår nu på grundval av sina analyser i viss män klarlägga 

 en serie viktiga processer i marken, såsom vittring och ortstensbildning, 

 och på fullt objektiva grunder framvisa dessas samband med varandra. 

 Härvid bygger han dock i mångt och mycket på redan av P. E. MULLER 

 och andra uttalade åsikter. 



Man får efter att ha tagit del av RA^L\XXS arbeten angående dessa 

 ämnen ävensom av hans grundläggande undersökningar beträffande 

 skogsträdens näringsupptagande (15) en bekräftelse på P. E. MULLERS 

 uppfattning, att det ur skogens synpunkt är viktigare att studera markpro- 

 cessernas innersta natur än att sträva efter en på analyser grundad 

 kännedom av markens halt av lösliga näringsämnen. Huru denna syn- 

 punkt på en del håll lett till en ändrad uppfattning angående metoderna 

 för skogsjordsanalysen, särskilt t. ex. för våra svenska förhållanden, skola 

 vi i det följande finna. 



En för oss svenskar intressant, direkt slutsats ur det RAMANN'ska ana- 

 lysmaterialet är. att de nordtyska slätternas jordarter, vilka faktiskt ligga 

 till grund för så många i Tyskland utförda skogsbiologiska undersök- 

 ningar, äro väsentligen mera genomvittrade och mineralfattiga än t. ex. 

 våra vanliga, norrländska skogsjordarter. Detta har sin grund i de olika 

 jordartemas geologiska uppkomstsätt och är sålunda fullt naturligt; med 

 bestämdhet kan man emellertid påstå, att denna omständighet är den 

 faktiska orsaken till åtskilliga för oss gynnsamma omständigheter beträf- 

 fande humusbildning, för}'ngring m. m., vilka medföra, att vi i Norrlands 

 klimatiskt karga trakter mången gång kunna framvisa relativt godartade 

 skogsförhållanden. Det kan därför vara av intresse att här jämföra några av 

 Ra>l\.xxs analyser med några sådana från Norrlands bättre skogstrakter. 



