(183) OM SKOGSJORDSANALVSER. 



243 



SCHOENBERG undersökte tvä serier tallytor å terrasser i Oderdalen. 

 Jordmånen var liksom å SCHUTZES undersökningsytor »Thalsand». Å 

 de lägre terrasserna har man regelbundet de sämsta produktionsklasserna, 

 å de övre de bästa. S. anser, att grundvatten-nivån låg på ett sådant 

 djup, att den var utan inverkan påskogen. Denna borde då beträffande 

 sin vattenhushållning vara enbart beroende på nederbörden och jordar- 

 tens förmåga att kvarhålla denna. S. kritiserar ScHUTZE, som på liknande 

 marker vill se kemiska orsaker till trädens olika produktionsförmåga, och 

 menar sig ha genom sin undersökning ådagalagt, att den mekaniska 

 sammansättningen hos jorden med därav beroende vattenhållande kraft 

 (kapillär stigningsförmåga) pä dylika sandjordar spela minst lika stor 

 roll som jordens rikedom på mineraliska näringsämnen. 



SCHOENBERGS analyser strida emellertid ej direkt mot ScHiJTZES; det 

 är för övrigt helt naturligt, att halten av finmaterial och i saltsyra lätt- 

 lösliga beståndsdelar i jorden följas åt, ty ju finare jorden är, desto större 

 angreppsyta kan saltsyran vid extraktionen (jfr SCHUTZES analyser) in- 

 verka på. Emellertid torde ScHOENBERG ha rätt däri, att det är klokast 

 att se allsidigt och söka så många orsaker som möjligt vid diskute- 

 randet av det svåra problemet angående markens produktionsförmåga. 



VOGEL VON Falckenstein tar mera grundligt upp frågan om orsaken 

 till, att ett begränsat områdes mycket likformiga tallmarker visade vä- 

 sentliga skillnader i avkastningsförmåga. I Oberförsterei Eberswalde finnes 

 ett område med flygsand (Schutzbezirk Melchov). På denna mark 

 förefanns dels vacker tallskog med bokunderväxt, dels kalhyggen, vilka 

 endast med svårighet låtit föryngra sig, dels svaga bestånd, som 

 framgått ur gammal, degenererad skog. Den olika produktionsför- 

 mågan på olika ytor kunde endast bero pä olika behandling, och det 

 gällde nu att se, om till följd av denna marken undergått någon för- 

 ändring i avseende på de lösliga mineraliska näringsämnena, vilket sedan 

 kunde tänkas återverka på produktionsförmågan. På grund av markens 

 ovanligt likformiga karaktär förefanns det här ett sällsynt gott tillfälle att på 

 vederhäftigt sätt avgöra, om det fanns någon verklig parallellism mellan 

 halten av lösliga mineralbeståndsdelar och markens produktionsförmåga. 



För detta ändamål bestämde V. v. F. halten av i kokande saltsyra 

 under en timmes tid lösliga ämnen ur prov från olika nivåer i markpro- 

 filen. Hans resultat återges i tabell 3. 



Kali- och natronhalten äro i tabellen i en del fall ej bestämda. Nr 

 I b — I e äro hämtade från en markprofil i god tallskog, produktionsklass II. 

 Nr 2 b — 2 e härstamma från en genom kalhuggning degenererad mark, 

 nu produktionsklass IV, förr II. Nr 33 — 36 härrör från genom skötsel 

 förbättrad, degenererad skog av produktionsklass III, förr IV. 



