244 



Tabell 3 



OLOF TAMM. 



>84) 



Markens halt av saltsyrelösliga växtnäringsämnen under tall= 

 bestånd efter Vogel von Falckenstein. 



Der Gehalt von in Salzsäure löslichen Nährstoffen in Kiefernböden nach \'oGF.L VON 



Falckenstein. 



Som synes av tabell 3, äro de olika ämnena synnerligen likformigt för- 

 delade i de olika bestånden; halten av de olika lösliga beståndsdelarna 

 varierar något med djupet under markytan. 



V. V. F. drog nu den slutsatsen, att då i detta fall, där på grund 

 av materialets faktiska likformighet saltsyremetoden om någonsin borde 

 vara användbar, produktionsförmågan ej följer jordens halt av saltsyre- 

 lösliga näringsämnen, måste densamma väsentligen kunna påverkas av 

 andra faktorer. En bestämning av jordens näringshalt kan då ej enbart 

 ge ett fullgiltigt uttryck för markens värde och produktionsförmåga. 



Undersökningarna gingo sålunda i motsatt riktning emot SCHUTZES 

 ovan refererade forskningar, och V. V. F. tager därför upp S:s analyser 

 till en ingående jämförelse och kritik. Han påvisar, att det geologiska 

 underlaget för S:s bestånd är av så varierande natur (Thalsand), att man 

 ej med säkerhet kan våga jämföra resultaten i dennes olika ytor. Redan 

 av S:s egen beskrivning framgår en hel del olikheter, t. ex. i kalkhalten 

 i de djupaste skikten jämte andra fenomen, som enligt vår nuvarande 

 kännedom kunna påverka skogens växt i hög grad. 



V. V. F. söker nu komma underfund med de skiljaktigheter i marken, 

 som verkligen äro orsaken till skillnaden i produktionsförmåga å de av 



