MEDDELANDEN FRÄN STATENS SKOGSFÖRSÖKSANSTALT. 



Formklasstudier i fullslutna tallbestånd. 



Av L. Mattsson. 



Skogsförsöksanstaltens försöksytor i olika beståndstyper uppskattas i 

 allmänhet med hjälp av från fällda provstammar hämtade massafaktorer. 

 Tillvägagångssättet är därvid följande. 



Sedan ytan utlagts å marken, genomgås densamma med en gallring. 

 Därvid utmärkas de av gallringsstammarna, som anses kunna represen- 

 tera beståndet och alltså äro lämpliga till provstammar. Sedan ytan 

 är genomgången, verkställes en prickning av stammarna efter stamläng- 

 den på diameterklasser. Samma åtgärd vidtages med de utvalda prov- 

 stammarna. Visar det sig då, att någon diameterklass ej blivit nöjaktigt 

 representerad, uttagas ytterligare provstammar i det ytan omgivande be- 

 ståndet. I allmänhet eftersträvas ett provstamsmaterial av c:a 50 stammar. 



Metoden har onekligen sina nackdelar. Även om man bortser från 

 en del svagheter av mera principiell art, sammanhängande med utväl- 

 jandet av provträden bland de utgallrade stammarna, kvarstår dock all- 

 tid det förhållandet, att en betydande del av arbetet vid två på var- 

 andra följande revisioner åtgår för att övervinna de felmöjligheter, som 

 härstamma från variationerna inom beståndet. Detta arbete skulle tyd- 

 ligen bortfalla, om mätningarna varje gång kunde utföras å samma 

 stammar, d. v. s. stående sådana. 



En sådan metod användes för närvarande av den schweiziska försöks- 

 anstalten, som med hjälp av långa stegar helt sektionerar stående prov- 

 stammar. Då emellertid detta system dels ställer sig synnerligen dyr- 

 bart, och dels inom vissa beståndstyper blir så gott som outförbart, har 

 Försöksanstalten endast i enstaka undantagsfall tillämpat liknande för- 

 faringssätt. Emellertid ha en del förberedande studier verkställts i och 

 för utfinnande av en metod, som med enklare medel lämnar uppskatt- 

 ningsresultatet av någorlunda noggrannhet. Dessa undersökningar ha i 

 första hand inriktats på möjligheterna till formbestämning, och fram- 

 lägges i det följande några av de därvid erhållna resultaten. 



