47 o HENRIK HESSELMAN. 



Mossrik barrblandskog. Ångermanland. Utmed järnvägen Selsjön — 

 Skorped, strax ovanför Angermanälven. 



Undersökningar vid olika tillfällen 19 13 — 1915- 



Barrblandbeståndet består av gran och tall med någon insprängning av 

 björk och asp. Markbetäckningen är den normala och består av de vanliga 

 mossorna Hvlocomium prolifcrutn, H. parictimnn, Hypnitm crista casirensis, Di- 

 crauiim-axter, Polytrichum rommuiie. Bland risen, som i det tämligen väl slutna 

 beståndet ej ha nått någon vidare frodig utveckling, märkas främst blåbär 

 och lingon. Bestånden äro något influerade av kulturen, vilket mest märkes 

 på något fuktigare mark. Av örter och gräs märkas främst Majanthcmiim bifo- 

 lium, Trieutalis eiiropcea, Polypodiiim dtyoptcris, Luziila pilosa, Aira flcxnosa, 

 Melampyrum silvaticum, men därjämte påträffas på spridda ställen Polypodiuin 

 phegopicris, Hicraciuin sp., Fragaria vesca, Pvrola rotimdifoUa, Ruhiis arcticus, 

 Solidago virgaiirea^ Epilohiiim nngustifoliitm och Riibiis idceiis. 



Undersökning av växternas salpeterhalt ^^/^ 19 14. 

 Ingen reaktion: 



Aliius liicaiia, Polvpodium dryoptcris, P. phegopicris, Hieracium sp., Riibus 

 arcliciis och idceus, Epilobnim a?igusti/olium, Majanthemiim bifoliiim, Trieutalis 

 ciiropcBo, Solidago virgnarea, Pyrola rotundifolia, Mvrtilliis uigra^ Vacciiiium 

 vitis idcra m. fl. 



Bakteriologisk undersökning. Talrika prov ha undersökts. Proven ha 

 insamlats på för barrskogen typiska markbetäckningspartier. Proven ha ej 

 framkallat nitrifikation i en ammoniumsulfatlösning, ej heller denitrifikation i 

 GiLTAYS lösning (se tab. 6 nr 5). Ammoniakavspaltningsförmågan större där 

 humustäcket har antydan till mullstruktur, än där det det är utpräglat humus- 

 artadt (se tab. i nr 2 1 och 22, 25 och och 26). 



Lagringsprov. Vid lagring i Erlenmeyer-kolv bildas endast minimala mäng- 

 der salpeter. I ett försök, som varade elva veckor, ökades halten nitratkväve 

 från 0,2 mg till 0,4 mg per kg jord, i ett annat, som pågick under åtta vec- 

 kor, bildades 0,5 mg nitratkväve per kg jord (se tab. 7 nr 3 och 31). 



Jordmån. Humustäcket har i regel en utpräglad rahumusstruktur, dess 

 mäktighet uppgår dock vanligen till några få cm. På mera lerrika platser (be- 

 ståndet befinner sig under högsta marina gränsen) har humustäcket utpräglad 

 klumpstruktur, metmaskar förekomma sparsamt. Blekjorden är i allmänhet 

 endast föga utvecklad. 



Mossrik granskog. Jämtland. Bräcke revir, Ammers krpk. 



Beståndet består av gran med någon insprängd asp och enstaka tall. Be- 

 ståndet väl slutet, buskar och yngre träd saknas. Övergångstyp till örtrik 

 granskog. Ståndortsant. 15 sept. 19 15. 



Markbetäckning. 

 Ris r. 



Vacciniutn vitis idcea r. Lycopodiuin .annolimim spr. 



Linncea borealis spr. Pyrola seciinda '^ 



Myrtillus nigra spr. » rotundifolia » 



