RD 
underlag i sluttet og fugtig Luft af 15—20 ?, og i fuldstændig 
Skygge. For at ikke Stiklingerne skulde opsuge for meget Vand, 
" afklippedes af de finnede Blade hele Bladpladen paa det nederste 
- Smaabladpar nær og af de koblede begge Sidesmaabladene. Efter 
3 Ugers Forløb havde de dannet Kallus, og efter 2 Maaneder 
gode Rødder, Stiklingerne . bleve satte i Juli, der raadnede om- 
trent 10 pCt., og især alle de Stiklinger, der vare tagne af Ende- 
skud, hvorimod de der vare tagne af svagere Sidegrene, Dværg- 
grene , som ved Aftagningen omtrent havde sluttet deres Længde- 
Væxt, vare de villigste til at danne Rødder. I Modsætning hertil 
var det netop Endeskudene, der voxede bedst som træagtige Stik- 
linger. Robinia, Amorpha og Sophora lykkedes saa godt som slet 
ikke som urteagtige Stiklinger, hvorimod de træagtige Stiklinger 
sloge godt an, dog kun, naar dertil var anvendt den nederste tredie 
Del af Langskuddene, og mærkværdig nok, syntes Foraarsstiklin- 
gerne, at lykkes bedre end Efteraarsstiklingerne, især, naar de 
første vare aftagne saa langt hen paa Foraaret, at man kunde 
skimte de smaa lyse Knopper ovenover Bladarrene. Arterne La- 
burnum viste en stor Villighed til at lade sig formere ved træ- 
agtige Stiklinger, endogsaa ved de saakaldte Stakkestiklinger. Grene 
paa henved 2 Meters Længde og en Gjennemsnitstykkelse af 5 ctm. 
sloge let Rødder i sandet fugtig Jord, men det viste sig dog for- 
nødent at afskjære alle de øvre Spidser af Grenene. Da Staal- 
traadshegnet omkring Vilvordes Have for 2 Aar siden blev repareret, 
blev en Stolpe erstattet med en 9 ctm. tyk Stamme af alm, Guldregn, 
som skød Skud i første Sommer og voxede videre ifjor, Da denne 
Stamme blev fjernet, viste det sig, at der havde fundet rigelig 
Roddannelse Sted. Ved ovenanførte Forsøg var det tilstrækkelig 
godtgjort, at Formering ved Stiklinger blandt Leguminoserne - i 
mange Tilfælde kunde anvendes med Held og blive til Nytte, idet 
de paa den Maade vundne Planter ingen Pælerødder dannede, som 
gik ned i Dybet, men en Mængde Grenrødder, der holdt sig i 
Jordoverfladen, hvorved Buskene og Træerne fik ven smukkere, 
lavere og mere tætsluttet Væxt og bedre trivedes i enhver Slags 
Jord.  Forskjellige Rakletræer, saasom Birk, El, Eg, Bøg, ægte 
Kastanie, Hassel og Avnbøg, om hvilke det ogsaa var almindelig 
antaget, at de kun kunde formeres ved Frø, Aflægning eller For- 
ædling, havde det ogsaa -vist sig mulig at formere ved Stiklinger. 
Eg, Bøg, Avnbøg og Birk var det ikke lykkedes at formere ved 
træagtige Stiklinger, Om de end kunde bringes til at skyde Blade 
og danne lidt Kallus, havde det- dog ikke været muligt at faa dem 
til at danne Rødder. — Derimod lode de sig alle let formere af 
urteagtige Stiklinger, idet disse bleve tagne af Sidegrenene, naar 
de havde naaet saa megen Fasthed, at de ikke mere hang med 
Spidsen, Kun den nederste Halydel af disse Skud kunde anvendes. 
Stiklingerne bleve skaarne til under et Blad paa alm. Maade; 
Bladet fjernet, og hver Stikling fik Lov til at beholde 2 Blade 
