39 ATU 
Melundersøgelser, ligesom omvendt Kliddet kan indeholde betydelige 
Mængder af ,,Kjærnens" Dele, saaledes over 30 ”/, ja indtil 50 %, 
Stivelse. Naar det saa tillige erindres, at de yderste stivelseførende 
Frøhvideceller ere meget rige paa Proteinstoffer, og at en stor Del af 
Kimen gaar med i Kliddet, samt at der er Mulighed for at Protein- 
stofferne ved Malningsprocessen klumpe sammen og næppe findeles 
saa let som andre Bestanddele af Kornet, saa er det let forklarligt, at 
Kliddet kan indeholde en ikke ubetydelig Del Proteinstof, uden at man 
behøver at tilskrive Glutencellerne nogen Betydning ved dette For- 
hold. Specielle mikroskopiske Undersøgelser ere udførte af Payen, der 
betegner Hvedens Glutenceller som ,,olieførende Celler, indeholdende 
et fint, kvælstotholdigt Væv" . .. og et andet Sted i samme Arbejde 
siges, at de ,indeholde et fedtagtigt Stof i et organisk, kvælstofholdigt 
Netværk ..'. ". Trecul omtaler senere de samme Cellers Indhold som 
»en finkornet Masse uden Stivelse (æggehvideagtig og olieagtig?)". 
Hartig, den fortjenstfulde Opdager af Proteinkornene, giver ingen 
Afbildninger af de nævnte Celler og omtaler dem kun flygtigt, ,,det 
derste Cellelag af Frøhviden indehølder uden Undtagelse kun fin- 
ornet ,,Klebermehl” . ..”. Naar man erindrer, at Hartig nævner 
Millons Reagens som uundværligt ved Undersøgelsen af Proteinkorn, 
saa er det ikke usandsynligt, da vore Cellers Indhold hos Hvede, 
Rug og Byg ikke farves af dette Reagens, at Angivelsen støtter sig 
aa Jodreaktionen og paa den bestemte Udtalelse, at Proteinkornene 
kirs overalt i Planten. — Hartigs Betegnelse ,,Klebermehbl” for 
Proteinkornene har afstedkommet Forvexling, som er Aarsag til Nav- 
net ,Glutenceller”, Thi ,,Klebermehl" og ,,Kleber" forvexles let, end- 
skjøndt de betegne to meget forskjellige Ting, og saaledes ere vore 
Celler i Stedet for ,,Klebermehlzellen” blevne kaldte ,,Kleberzellen”, 
hvoraf igjen. det danske Navn Glutenceller er opstaaet; og til denne 
Betegnelse knytter sig da uvilkaarligt den fejlagtige Anskuelse, at 
Glutenet findes i disse Celler, en Anskuelse, som tillige støttes ved 
den omtalte Forvexling af Begreberne ,Klid" og ,,Skalf, — Sachs 
omtaler i 1862 Majsens Glutenceller som ,,det stivelsefri Cellelag (fyldt 
med kvælstofholdigt Stof og Fedt)”, andre Forfattere citere væsentligt 
Hartig. I Pfeffers berømte Arbejde om Proteinkornene fra 1872 om- 
tales Græssernes Frøhvide kun ganske i Almindelighed, om vore 
Celler siges kun, at det ene eller de to yderste Lag Celler altid synes 
at være stivelsefri, forøvrigt henvises til Sachs's Angivelse. Efter 
Pfeffer skulle forøvrigt Proteinkorn forekomme i alle Frø, idet de 
dog ofte ere saa smaa, at ,der ej kan være Tale om egentlige Korn, 
men kun om en noget granuleret Mellemmasse" (mellem Stivelsekor- 
nene hos flere Græsser 0. a.). En speciel Undersøgelse af Hvedens 
Glutenceller er i 1872 udført af S. L. Schenk i Wien. Forfatteren 
kommer til det Resultat, at der ikke kan findes nogen videre Mængde 
af Æggehvidestoffer i disse Celler. Millons Reagens farver ikke. disse 
Cellers Indhold, medens Plasmaet i de stivelseførende Celler farves 
intensivt. Paa Jodreaktionens Upaalidelighed gjør Forfatteren med 
Rette opmærksom. De smaa lysbrydende Korn, som findes i Cellerne, 
ere uopløselige i fortyndet Syre og 1 kunstig Fordøjelsesvædske, hvorfor 
de ikke kunne bestaa af Æggehvidestoffer. er forskjellige andre Stoffer 
reageres med negativt Resultat, mærkeligt nok er det rigelige Indhold 
af Fedt fuldstændigt undgaaet Forfatteren, som tillige gjør gv ram 
i den ovenfor omtalte Begrebsforvexling, idet han slutter sin Afhandling 
med at angive Muligheden af et kvælstofholdigt, men ej æggehvide- 
artet Stof 1 Glutencellerne, for derved at forklare Kliddets Kvælstof- 
rigdom. Ved at undersøge tynde Snit af aargammelt Alkoholmateriale 
af Byg havde Taleren i Glutencellerne fundet et meget tydeligt plasma- 
f 
