33 
+isk Netværk, eller System af Kamre, hvis Indhold maatte være ble- 
ven opløst af Alkoholen. Da Hartig angiver, at Græssernes Protein- 
korn høre til de resistenteste, og de af Schenk omtalte lysbrydende 
Korn vare uopløselige i de almindelige Opløsningsmidler for Ægge- 
hvidestoffer, laa den Antagelse nær, at Indholdet 1 Netværket havde 
været Fedtdraaber. Iagttages Snit af tørre Hvede-, Rug- og Bygkorn 
i Vand, saa ses i vore Celler talrige runde, stærkt lysbrydende Le- 
gemer af kun lidt forskjellig Størrelse samt større, aabenbart sammen- 
flydte olieagtige Draaber. Saavel disse som hine farves brune af 
Overosmiumsyre og kun langsomt gullige af Jodvand; de bestaa af 
Fedt. Foruden disse runde Legemer fandtes oftere løsrevne Dele af 
et destrueret plasmatisk Netværk, hvis Masker omtrent vare af Stør- 
relse som de smaa Fedtdraaber og muligvis have indeholdt disse. 
Undertiden farvedes disse Rester ved Overosmiumsyre; de indeholde vel 
ogsaa noget Fedt. For at faa nærmere Oplysning behandledes Snit- 
tene med absolut Alkohol, som indeholdt 2 ”/, Kviksølvtveklor. I 
denne Væske forbleve de fra en til flere Dage, efter hvilken Tid selv 
de. lettest opløselige Proteinkorn efter Pfeffers Angivelser blive uop- 
løselige. Efter denne Behandling iagttoges aldrig andet end et plas- 
matisk Netværk i Glutencellerne, ved Farvning med Jod eller med 
Anilinblaat saas det tilstrækkeligt tydeligt, at man ikke havde smaa 
Korn, men smaa Hulrum for sig.”) Det er herefter højst sandsynligt, 
at vi ikke have Proteinkorn i de nævnte Celler, men Fedtkugler, 
lejrede i et plasmatisk Netværk, som selv indeholder noget Fedt i 
sin Masse. Under alle Omstændigheder er. Betegnelsen ,,Glutenceller” 
vildledende, og da hos Rug, Hvede, Byg og Majs disse Cellers karak- 
teristiske Indhold er Fedt i Modsætning til Stivelsekorn i Stivelse- 
cellerne, saa foreslog Taleren Betegnelsen ,,Fedtceller” for de hidtil 
som ,Glutenceller" betegnede Cellelag. Sluttelig betonedes, at denne 
Meddelelse kun var en rent foreløbig og skulde efterfølges af om- 
hyggeligere Undersøgelser. En Rejse og andre Forretninger vilde 
dog midlertidigt hindre Sagens videre Forfølgelse, hvorfor Taleren 
havde bestemt sig til allerede nu at meddele de uafsluttede Studier, 
da de maaske kunde vække lidt Interesse. 
Mødet d. 16de November 1882. Til Stede vare: Apotheker Ben- 
zon, Stud. med. Borries, Privatier Boysen, Professor Didrichsen, Cand. 
pharm. Friis, Cand. pharm. Gelert, Laboratorieforstander Grønlund, 
Museumsinspektør Kiærskou, Professor Lange, Lærer Ottesen, Dr. 
phil. Petersen, Justitsraad Petit, Cand. mag. Poulsen, Stud. med. 
Rasch, Cand. mag. Rosenvinge, Cand. pharm. Ritzou, Stud. med. 
Svendsen, Assessor pharm. Trier og Dr. med. Wiinstedt. 
Dr. med. C. J. Salomonsen, der, skjønt han ikke var Medlem 
af Foreningen, velvillig havde lovet at gjengive Hovedindholdet af 
et i medicinsk Forening holdt Foredrag over den nyere Bakteriologi, 
gav en Oversigt over de Fremskridt, som Studiet særlig af de syg- 
"= domsvækkende Bakterier havde gjort i de sidste Aar, og dvælede 
ved de nyere Kulturmethoder og -Apparater, af hvilke en stor Del 
fremvistes. 
Mødet d. 25dde Januar 1883. Til Stede vare: Apotheker Benzon, 
Gartner Bremer, Havebrugskandidat Christensen, Gartner Friedrichsen, 
Cand. pharm. Gelert, Laboratorieforstander Grønlund, Åssistent Hel- 
”) Senere Tilføjelse: Vaskes de i Sublimatalkohol hærdede Snit med Æther og tørres 
de derefter forsigtigt, tilsidst ved-svag kunstig Varme, saa kan man, ved at bringe 
Præparaterne under Glycerin, og med Naalen fjerne de større Luftdraaber, som dan- 
nes over Snittet, iagttage runde, sorte Luftblærer i de talrige Kamre, som altsaa maa 
have været tomme. ' 
