36 
Funktion, men med et fælles Udgangspunkt. Hos Fanerogamerne 
ere de mest forskjellige, hos Phycochromaceerne eré de endnu ikke 
differentierede ud fra Protoplasmaet. Forf. formoder, at ogsaa Klorofyl- 
kornene hos Arkegoniaterne og Fanerogamerne altid opstaa ved 
Deling, men han har ikke underkastet dette vanskelige Spørgsmaal 
nærmere Undersøgelse. 
Mødet d. låde Marts 1883. Til Stede vare: Assessor pharm. Åg- 
gersborg, Cand. pharm. Bauer, Gartner Bremer, Havebrugskand. Chri- 
stensen, Prof. Didrichsen, Gartner Friedrichsen, Cand. pharm. Gelert, 
Docent Hansen, Assistent Helveg, Stud. med. Henningsen, Cand. 
pharm. Hou, Museumsinsp. Kiærskou, Direktør Nyeland, Lærer Ottesen, 
Dr. phil. Petersen, Justitsraad Petit, Cand. pharm. Philipsen, Cand. 
mag. Rosenvinge, Slotsgartner Rothe og Cand. pharm. Ritzou. 
Direktør Nyeland gav nogle Meddelelser om Runkelroedyrknin- 
gen. Han var kommet til det Resultat, at man ved at tage Roerne 
tidlig op om Efteraaret, tørre dem før Indkulingen og ikke benytte 
friskgjødet Jord, fik den bedste Avl. Tidlig Saaning og Gjødning 
med Chilisalpeter skulde være heldige Midler mod Dannelsen af Stok- 
roer. Om Kartofler og Kartoffelsygdommen havde Taleren den An- 
skuelse, at de kraftigste Planter vare mest modstandsdygtige og an- 
befalede derfor at udsætte Læggekartoflerne for Lyset, til Barken var 
bleven grøn, lægge dem i dybe Furer med Væxtspidsen opad, og, 
hvis de dog bleve angrebne af Sygdommen, da strax at afruske Top- 
pen. Taleren berørte derpaa Dyrkningen af Frugttræer og anbefalede 
at give de svagere Grene et Længdesnit gjennem Barken for at be- 
fordre Tykkelsesvæxten, medens man burde afholde sig fra for stærk 
Beskjæring. Sluttelig gav han Anvisning paa den hensigtsmæssigste 
Tørrings- og Opbevaringsmethode for Vinterfrugt. 
Museumsinspektør Kiærskou gav derefter et kort Referat af 
Wittmacks Melundersøgelser: Ueber die Erkennung der Verfålschung 
von RE mit Weissenmehl (Sep.-Adr. a. Sitzber. Bot. Ver. 
Provinz Brandenburg XXIV). Forfatteren var kommen til samme 
Resultat som Referenten, dog uden at kjende sammes Undersøgelser, 
at det kun ved Hjælp af andre anatomiske Elementer end Stivelse- 
kornene var muligt at paavise Tilstedeværelse af sigtet Hvedemel i 
sigtet Rugmel. Foruden de bekjendte karakteristiske Forskjelligheder 
i Overhuden og Tværcellernes Bygning paaviser han ogsaa en For- 
skjel mellem Glutencellerne, idet Hvedens naa en betydeligere Stør- 
relse end Rugens. Dog mener Forf., at disse Kliddele i de allerfineste 
sigtede Melsorter ere for vanskelige at finde og fremhæver som et 
endnu bedre Kjendemærke de paa den øverste Had af Rug- og Hvede- 
kornet siddende Haar. Af disse fjærnes ganske vist. de fleste ved 
»Spidsningen”, men, siger Forfatteren, der bliver dog altid Brud- 
stykker nok tilbage af dem. Disse Haar ere paa den Maade forskjel- 
lige, at de hos Rugan ere tyndvæggede med en stor indre Hulhed 
og hos Hveden tykvæggede med en snæver indre Hulhed. å 
Mødet d. 26de April 1883. Til Stede vare: Assessor pharm. Ag- 
Fnborg, Cand. pharm. Bauer, Gartner Bremer, Gartner Friedrichsen, 
verlæge Gad, Cand. pharm. Gelert, Laboratorieforst. Grønlund, 
Docent Hansen, Assistent Helveg, Cand. pharm. Hou, Cand. pharm. 
Kjær, Prof. Lange, Docent Lund, Dr. phil. Petersen, Apotheker Pe- 
tersen, Justitsraad Petit, Stud. med, Rasch, Cand. mag. Rosenvinge, 
Slotsgartner Rothe, Cand. pharm. Ritzou og Stud. skel: Svendsen. 
Docent Lund meddelte en Del af nedenstaaende Notiser fra den 
botaniske Have. ; 
Mødet den 3lte Maj 1883. Til Stede vare: Cand. pharm. Bauer, 
Assistent Helveg, Stud. med. Henningsen, Stud. theol. Høeg, Læge 
EH 
