: Al 
4 i er bd 
5, 
f AN 
drup til Charlottenlund, hvor man Enns uØ en Timestid særdeles be- 
ede 
tilbage til Byen. SÆR 
hageligt, før man ad Strandvejen vandr 
ar Serra ji 
Notiser fra Universitetets botaniske Have 
ved Docent Samsøe Lund. 
1—9. 
(1. Bastarder, dannede ved Krydsning af Brassica Napus (L.) og 
Brassica campestris (L.). 2. Coccoloba uvifera Jacq. 3. Caryota 
urens L. 4. Frøplante af Welwitschia mirabilis Hook. 5. Ficus 
elastica Roxb. 6. Euchlæna luxurians Dur. et Aschers. 7. Amorpho- 
phallus Rivieri Dur. 8. Blomstring af Pandanus-Arter. 9. Terato- 
logiske Notiser). 
Under ovenstaaende Titel er det min Agt, med Direktørens, Hr. 
Professor Didrichsens Billigelse, at give en — som jeg haaber — 
fortsat Række mindre Meddelelser fra vor botaniske Have. Hoved- 
øjemedet med disse Notiser er at gjøre Rede for nogle af de vig- 
tigere Begivenheder i Havens Liv, men hertil har jeg tænkt at føje 
nogle mindre Bidrag til enkelte Planters Historie og Naturhistorie. 
For at Angivelserne af visse specielle Forhold ved adskillige af de 
omtalte Exemplarer, saasom Kultur, Alder, Herkomst 0. 1. kunne 
blive korrekte, har Havens Gartner, Hr. Friedrichsen, velvillig tilsagt 
sin Bistand. 
1. Bastardér dannede ved Krydsning af Brassica 
Napus (L) og Brassica campestris (L). For en halv Snes Aar 
siden fandt en preussisk Landmand ved Navn Reitenbach blandt sine 
Roer et Exemplar af et besynderligt Udseende; paa Hovedroden samt 
de fra Roen udgaaende Siderødder øg deres Forgreninger fandtes tal- 
rige smaa, uregelmæssig formede Knolde; en Del af disse Biknølde 
havde udviklet Knopper samt korte, blege Bladskud. Han bragte 
Roen til Caspary, som erklærede den for at være en monstrøs Ruta- 
baga (B. Napus L. rapifera). Caspary plantede en Del af de skud- 
bærende Biknolde i Potter og var saa heldig at faa en af dem over- 
vintret. Denne Biknold udviklede næste Foraar et kraftigt Skud, 
der blomstrede og gav Frugt. Frøet af denne monstrøse Plante viste 
sig spiredygtigt; alie Frøplanterne uden Undtagelse havde en Rod, i 
der var monstrøs paa lignende Maade som Moderplantens Rod; alle 
havde nemlig monstrøse Biknolde; hos en Del Exemplarer fandtes 
desuden paa Biknoldene monstrøse Bladskud. Det viste sig altsåa, 
at den monstrøse Knoldudvikling var arvelig. (Schriften d. phys. 
oekon. Gesells. Koenigsberg 1873 p. 109, Tavle 14 Fig. 1—3; jfr. 'end- 
videre Gard. Chron. 1877 Februar p. 149 og 247). Caspary betragter 
Biknoldene, der variere fra en Ærts til et Gaaseægs Størrelse, som 
" monstrøse Birødder. Han oplyser intet om Aarsagen til Misdannelsen; 
noget saadant forsøgte imidlertid den russiske Botaniker Wioronin. 
I Rusland er Kaaldyrkningen af megen Betydning; der existerer 
en stor Mængde lokale russiske Sorter Kaal; Kaalavlen repræsenterer 
betydelige Kapitaler. Det var derfor meget generende, at der i Rus- 
land for nogle Aar siden viste sig en ondartet Sygdom, der angreb 
Kaalplanternes Rødder og omsider dræbte Planterne. Flere me hr 
e 
blev der forgjæves udsat en Prisbelønning for en fyldestgjøren 
Redegjørelse for denne Sygdoms Natur. Da tog endelig Woronin sig SD 
for at studere den. Han efterviste (Pringsheims Jahrb. 1878. IL. p. rd 
É.… 
w 
