39 
548), at Sygdommen, der fra først af giver sig tilkjende ved en mon- 
strøs Knoldudvikling paa Rødderne af de angrebne Kaalplanter, skyl- 
des en Slimsvamp, som han kaldte Plasmodiophora Brassicæ. Plas- 
modiet hos denne Slimsvamp er saa lille, at det kun udfylder en en- 
kelt Celle eller endog kun en Del af en Celle; som andre Plasmodier 
viser det Cellestrømning og falder omsider hen i et Sporepulver; naar 
Svampens Udvikling er naaet saa vidt, raadner Roden, og Kaalplan- 
ten gaar helt til Grunde. For en Del Aar siden efterviste Woronin 
— og støttedes heri af den svenske Botaniker Erikson — at Rod- 
knolde hos forskjellige Planter (f. Ex. AÅlnus, Elæagnus og Leguminoser) 
skyldes Angreb af Snyltesvampe, nærmest i Slægt med Bakterier. 
Woronin mener nu, at denne Opfattelse er ufuldstændig og ukorrekt, 
idet Fremkomsten af hine Knolde snarere skyldes Angreb af Plas- 
modiophora. Woronin mener fremdeles, at de hos Brassica forekom- 
mende monstrøse Knuder, som man hidtil opfattede som Galledan- 
nelser, ogsaa skyldes Plasmodiophora, en Opfattelse, mod hvilken 
Kihn har taget til Gjenmæle. Endelig opfattes de af Caspary be- 
skrevne og afbildede monstrøse Roer som et Exempel paa, hvilken 
Ødelæggelse Plasmodiophora kan anrette; herimod protesterede Cas- 
pary (Pringsheims Jahrb. 1779—81. 12 p. 1, samt Schriften d. phys. 
oekon. Ges. Koenigsberg 1879. 2. Abt. p. 48). Caspary urgerede 
blandt andet, at den monstrøse Knoldudvikling havde vist sig arvelig 
jennem 4 Generationer; Frø af de monstrøse Planter var sendt til 
ngland., og her som i Tyskland havde alle Frø udviklet sig til mon- 
strøse Planter. Anatomisk Undersøgelse af Biknoldene viste, at disse 
vare fuldkommen friske. I nogle monstrøse Roer, der varesendte Woronin 
til Undersøgelse, havde denne ikke kunnet eftervise Plasmodiophora. 
Ved de Studier, som Museumsinspektør Kjærskou og jeg i Forening 
have anstillet i de senere Aar over dyrkede Sorter af Slægten Bras- 
sica,.gjorde vi Bekjendtskab med Casparys monstrøse Roe. Vi fandt 
Casparys Beskrivelse fuldkommen korrekt. Hans Opfattelse, at Bi- 
knoldene ere selvstændige monstrøse Rødder, er dog maaske ikke kor- 
rekt, dels fordi Knoldene ikke vise Spor af Rodhætte, dels fordi de 
ikke — som andre Birødder — dannes endogent; snarere ere de at 
opfatte som simple Udvæxter eller Svulster paa de almindelige Rød- 
der. Det lykkedes os at eftervise Aarsagen til den monstrøse Udvik- 
ling, og det er os derfor nu muligt at producere monstrøse Roer i 
saa stor Mængde, som det maatte ønskes. De i det tølgende omtalte 
Forsøg ere alle udførte i den til Botanisk Have hørende Forsøgsmark. 
Aarsagen til den monstrøse Knoldudvikling er at søge i en Kryds- 
ning mellem Brassica Napus (L) og Brassica campestris (L), (Synonym: 
B. Rapa [L]). Disse to Brassica-Arter ere vel adskilte; dette 
har allerede Metzøer vist; ved Kiærskous og mine — endnu ikke 
offentliggjorte — Undersøgelser er det blevet til Overflod bekræftet. 
Til hver af de to Arter høre flere Underarter, hver indbefattende 
talrige Sorter. Til B. Napus, Raps, hører saaledes følgende 3 dyr- 
kede Underarter: Sommerraps (B. Napus oleifera annua), der er 
laarig og har tynd Rod, Vinterraps (B. Napus oleifera biennis), der 
er 2aarig og har tynd Rod, Rutabaga (Overjordisk Kaalrabi, B. Na- 
pus rapifera), der er 2aarig og har knoldformet Rod. Til B. campestris, 
Rybs, høre følgende 3 tilsvarende dyrkede Underarter: Sommerrybs 
(B. campestris oleifera annua), Vinterrybs (B. campestris oleifera bien- 
nis) og Turnips (B. campestris rapifera), hvortil ogsaa Majroen hører); 
til denne Art hører endvidere den vilde Form, Agerkaalen (B. cam- 
pestris genuina), hvorfra de dyrkede Rybsformer nedstamme. Mellem 
salle de nævnte Former af Raps og Rybs have vi anstillet Kryds- 
ningsforsøg. I alle Tilfælde avles spiredygtigt Frø efter Krydsningen. 
