40 . 
Bastarderne af de 2 roebærende Former, Rutabaga og Turnips, vare 
alle uden Undtagelse monstrøse paa samme Maade som Casparys Roer; 
i 1879 f. Ex. opdrættede vi 44 Planter af denne Krydsning, alle mon- 
strøse paa den beskrevne Vis; nogle af Bastardroerne havde Biknølde 
uden Bladskud, men hos de fleste fandtes tillige talrige Bladskud. 
Det viste sig endvidere, at den monstrøse Knoldudvikling var arvelig 
ligesom ved Casparys Forsøg. Ved Krydsning af en Roesort med en 
oliegivende Sort, f. Ex. Rutabaga med Vinterrybs eller Turnips med 
Vinterraps avledes Frø, hvoraf de fleste gave Planter med monstrøs 
Knolddannelse; i 1879 dyrkede vi saaledes 32 Exemplarer af denne 
Krydsning, hvoraf 25 Exemplarer vare monstrøse paa lignende Maade 
som ved foregaaende Krydsning. Ved Krydsning af 2 oliegivende 
Sorter (der altsaa begge manglede Roe), f. Ex. Vinterraps med Ager- 
kaal, Vinterrybs med Vinterraps, Vinterrybs med Sømmerraps, eller 
Sommerrybs med Sommerraps, avledes Frø, hvoraf der kun udviklede 
sig ganske faa monstrøse Planter, medens Resten havde normal Rod; 
hos de enkelte Planter, der havde monstrøs Rod, viste denne et af- 
vigende Forhold, idet nemlig Uddannelsen af de monstrøse Biknolde 
var meget svag, Udviklingen af monstrøse Bladskud derimod saa 
meget rigeligere. Et særlig smukt Exemplar af en saaledes misdannet 
Rød hos en Bastard dannet ved Krydsning af Vinterraps og Ager- 
kaal, opbevares i vort botaniske Museum, hvor der forøvrigt findes 
en Samling Præparater, der oplyse alle de her omtalte Krydsnings- 
forhold. Krydsedes endelig 2 Former, der hørte til samme Årt, 
f. Ex. Rutabaga med Vinterraps, Turnips med Vinterrybs eller Tur- 
nips med Agerkaal, avledes Frø, der uden Undtagelse gav Planter 
med normal Rod. 
Det er nu ikke blot Roden hos de ved Krydsning mellem Raps 
og Rybs dannede Bastarder, der betegner Bastardnaturen, ogsaa i 
Blad, Blomsterstand, Blomst og Frugt giver Bastardnaturen sig til- 
kjende, for hvilket der andetsteds skal blive gjort Rede. 
Det vil efter det foregaaende næppe være dristigt at betegne 
Casparys Roe som en Bastard af B. Napus og B. campestris, rimelig- 
vis er den tilfældig dannet ved Krydsning af en Rutabaga og en Tur- 
nips. For saa vidt maa der åltsaa gives Caspary Ret, som den mon- 
strøse Knoldudvikling ikke skyldes en Svamp, hvad Woronin antog; 
derimod har Caspary haft Uret deri, at -han har betragtet sin mon- 
strøse Roe som em slet og ret Rutabaga. 
Det er forunderligt nok, at Bastardering kan fremkalde en slig 
Misdannelse; dog maa det erindres, at dette ikke er et enestaaende 
Faktum. Det er ikke ualmindeligt, at Bastarder misdannes paa for- 
underlige Maader. Misdannelsen er et Tegn paa, at. det ikke er na- 
turligt for de to til Krydsningen anvendte Former at indgaa kjønslig 
Forbindelse. 
2. Coccoloba uvifera Jacq. Sødrue. Denne vestindiske 
Polygoné blomstrede her i Haven i Februar 1883. Allerede i ældre 
Tid har den været dyrket her. Det Exemplar, der blomstrede, er 
kun 2. M. højt; det modtoges som ung Plante fra Pariserhaven 1873. 
Vørt største Exemplar er et 4 M. højt Træ, med en Stamme, der ved 
Grunden er c. 3 ctm. i Diameter; dette Exemplar er tillige med flere 
andre opelsket af Frø, hidbragt fra St. Thomas 1873: af Justitsraad 
Riise. Samtlige Exemplarer ere mere eller mindre forgrenede, med 
stærkt udspærrede, tynde, forlængede, knudrede Grene. Beskæring 
synes Planten ikke at ynde; skæres Spidsen af en Gren, giver denne 
næsten aldrig mere end 1 Skud igjen. Afskaarne Grene slaa temmelig 
let Rod. I sin Hjemstavn optræder Sødruen snart som et lille Træ,. 
6—£ M. højt, med en Stamme, der forneden er 30 ctm. eller mere i 
—— 
