æn. 
onen Steder, har jeg aldrig fundet hverken Blomst eller Frugt 
aa det". z. 
= Da Planten voxer paa Strandbredden, endog ofte ,ude i selve 
Bølgerne", som Jacquin udtrykker sig, og da den er almindelig paa 
de vestindiske Øer og de nærliggende Dele af Kontinentet faktte- 
bach), er den sandsynligvis en af ds Planter, der først bød Evropæ- 
erne velkomne paa Amerikas Jordbund… Ogsaa var den Botanikerne 
meget tidlig bekjendt. Lobelius beskriver og afbilder den (Nova 
stirp. adversaria. Antw. 1576 p. 441 og 455) med den Bemærkning: 
»For nøgen Tid siden have angliske Kjøbmænd medbragt Grene af 
Planten fra den nye Verden.” Paa Grund af Bladformen og den 
rakleformede Blomsterstand henførte han den til ne Populus 
(P. orbis novi); heri følges han af J. og C. Bauhin. ugtens Byg- 
ning bragte senere Sloane (Hist. of Jamaica 1725 1I p. 129) og med 
ham Rajus og Catesby til at opfatte Planten som en Prunus (P. ma- 
ritima racemosa etc.) Endelig grundede Jacquin 1768 i det ovenfor 
citerede Værk paa denne Planteart en ny Slægt, Coccoloba, der strax 
optoges i Linnés Genera plantarum (Ed. 6. 1764 nr. 496). Siden 
Lobelius udgav sin karakteristiske Tegning, er Planten mange Gange 
bleven afbildet, nemlig foruden, som omtalt, af Hooker, fremdeles af 
J. Bauhin, Sloane, Catesby, Plumier, Jacquin, Lamarck og Descourtilz. 
Af andre Coccoloba-Arter dyrkes her i Haven kun C. platyclada 
F. Mull; den er bekjendt for sine fiadtrykte, næsten bladløse Grene. 
3. Caryota urens L., vor største Palme, og uden Tviyl den 
anseligste Palme, der nogensinde har været set indenfor vort Lands 
Grænse, har begyndt at blomstre. Dette er saavel for Planten som. 
for Haven en betydningsfuld Begivenhed, eftersom Caryota hører til 
de Palmer, der kun blomstre 1 Gang; Blomstringen koster den Livet. 
For 65 Aar siden modtoges Frøet, hvoraf Planten er fremelsket, 
fra den botaniske Have i Calcutta. Stammens Højde er 9.,, M., hvo 
den nøgne Del af Stammen udgjør 6…, M. Stammen er regelmæssig 
søjleformig med tydelige ringformede Bladar; den største Afstand 
mellem 2 paa hinanden følgende Bladar er 21 ctm.; forneden, hvor Stam- 
men er tykkest, er den 80 ctm. i Omkreds. Bladkronen er over 6 M. bred; 
den bestaar af 13 Blade; disse have den saa ejendommelige Form, der 
" gjør enhver Caryota-Art let kjendelig; de ere nemlig dobbelt fjersnit- 
delte med 15—21 ctm. lange, glinsende grønne, kileformede Afsnit, der 
oventil ere meget skævt afstumpede med skarpt takket eller fliget Rand. 
De mederste og kraftigste Blade ere 4 M. lange og 2, M. brede. Ialt har 
Planten haft 55 Blade efter det Tidspunkt, da den begyndte at danne 
Stamme, hvilket formentlig ligger omtrent 30 Aar tilbage i Tiden; i 
de sidste 9 Aar har Planten voxet under meget gunstige Vilkaar i 
det nye rummelige Palmehus, og har i den Tid dannet ca. 17 Blade. 
Den Iste Blomsterstand, der er endestillet, viste sig Foraaret 1882; 
senere har der udviklet sig 2 Blomsterstande i Hjørnerne af det åde 
og bte øverste Blad, medens endelig en 4de Blomsterstand i. Hjørnet 
af det 6te øverste Blad er i Færd med at udfolde sig. Oprindelig er 
Blomsterstanden dækket af et flerbladet Hylster, der snart afkastes; 
den udfoldede Blomsterstand, der bæres af en bueformet udstaaende 
Stilk, er hængende, 1—1…; M. lang og c. 60 ctm. bred; den bestaar af en 
forlænget tynd Hovedaxe, hvorfra udgaa en stor Mængde bueformet 
nedhængende, lange, tynde Grene; disse bære utallige, siddende Blom- 
ster, for det meste samlede 3 og 3 i Hjørnerne af smaa skælformede 
Dækblade; af disse 5 Blomster er sædvanlig den midterste en Hun 
blomst, de 2 andre Hanblomster. Baade Han- og Hunblomsterne have 
som udviklede Knopper Form søm smaa tilspidsede ene, ca. 1 ctm. . 
lange; det ydre Blomsterdække er 3bladet, kort, skaalformet, medtag- 
2 
ø! > dt, n on sk z 
ske! RSS BEER ” Be "SPYD". 
Få EESSENRS ENE >Øre ANSSEN STE OR LT DTT 
ESSEN RR RR 
ON 
Å 
(All: atten Benene sd MAL 
Ms en BE) mine 
så , im 
Re ORE RS TE 
|. 
— 
—. 
fat 
. ø > . - 
allerede sem tk smst DE 
y 
FRE + 
