14 
Rigdom paa Sukkersaft og Sago. I Følge Roxburgh og Voigt kunne 
de største Træer afgive c. 50 Liter Sukkersaft i 1 Døgn. Sagoen 
skal være mindre værdifuld end den Sago, der vindes af Sagopalmen; 
den anvendes — ligesom Sukkersaften — fornemmelig af de Indfødte. 
Af andre Caryota-Arter dyrkes for Tiden her i Haven mindre 
Exemplarer af C. furfuracea Bl. og C. sobolifera "Wall. 
4. Frøplante af Welwitschia mirabilis Hook. Af denne 
mærkelige Gnetacé har vor Have i et Par Aar dyrket et Exemplar. 
Welwitschia opdagedes som bekjendt af Dr. Welwitsch i det sydvest- 
lige Afrika, hvor han opholdt sig 1850—60 i Angola og Benguela, 
der ere i Portugisernes Besiddelse. Ved senere Meddelelser fra Monteiro, 
C. J. Andersson og Baines opklaredes det, at Planten har en forholds- 
vis stor Udbredelse, idet den nemlig forekommer mellem 14de og 24de 
sydlige Breddegrad. Hooker giver en overordentlig udførlig, af talrige 
Afbildninger ledsaget Beskrivelse af Planten (Transact. of the Linn. 
Society 1862—63 vol. 24 p. 1—14; jfr. ogsaa Bot. mag. 1863 nr. 5368—69); 
de vigtigste Punkter i denne Beskrivelse ere refererede af Professor 
A. S. Ørsted i Tidsskrift for populære Fremstillinger af Naturviden- 
skaben 1864 p. 324, hvortil henvises. Ørsted lægger i sit Referat sær- 
lig Vægt paa det Forhold, at Plantens eneste 2 Løvblade ere ét med 
de 2 Kimblade, der vegetere gjennem hele Plantens Liv, selv om dette 
maatte vare over 100 Aar. Hooker selv udtaler sig om dette Punkt 
med nogen Forsigtighed, nemlig omtrent saaledes: ,,Dr. Welwitseh 
mener, at Plantens 2 eneste Løvblade ere ét med de 2 Kimblade; 
han giver imidlertid ikke noget egentligt Bevis herfor; en Undersøgelse 
af Plantens Anatomi tillader dog en saadan Antagelse, ligesom' ogsaa 
den Omstændighed taler derfor, at der paa de til Undersøgelse staa- 
ende Exemplarer ikke er fundet Mærker af affaldne Kimblade.” 
Hvorvel Hookers Beskrivelse er overordentlig indgåaende, bleve 
dog adskillige væsentlige Forhold utilstrækkelig opklarede; dette 
gjaldt ikke blot Spørgsmaalet om Løvbladenes morfologiske Betyd- 
ning, men ogsaa Væxtspidsens Forhold, Stammens Tykkelsevæxt, 
Knopdannelsen, Plantens Kjønsforhold m. m. 
Hookers Materiale bestod af en halv Snes tørre Exemplarer, hvor- 
af de yngste havde c. 15 ctm. lange Blade samt en knoldformet Stamme, 
af Størrelse omtrent som en stor Valnød. Af tørre Exemplarer ere 
senere en Del indført til Europa. Den botaniske Have i Lund var 
en af de europæiske Haver, der først ejede et Exemplar. Paa Wiener- 
Udstillingen i 1873 fandtes i den portugisiske Agrikulturafdeling ud- 
stillet en hel Samling yngre og ældre Exemplarer. Allerede i Sex- 
tierne forsøgte man paa at indføre Planten levende til England; 
Exemplarerne vare imidlertid dødssyge, da de kom dertil. Senere 
har man indført levende Planter til Frankrig (Rev. hortic. 1878 p. 
142) samt til Portugal (Gard. Chron. 1882 v. XVII p. 14); de 1 dette 
sidste Tilfælde indførte Planter skildres som meget frodige og i Blom- 
string. I de seneré Aar er der gjennem den botaniske Have i Lissa- 
bon uddelt spiredygtigt Frø, indsamlet i Afrika. Efterhaanden har 
man altsaa faaet et temmelig rigeligt Materiale til Studium af Planten. 
Orpen Bower gav først en Beskrivelse af Spiringen (Nature vol. 
XXII 1880 p. 590). En Bekræftelse og Udvidelse har denne Beskri- 
velse senere faaet ved et Par Meddelelser af en portugisisk Botaniker 
Monteiro (Gard. Chron. 1880 vol. XIV p. 690, samt 1882. vol. XVI 
p. 14. Først voxer Kimaxen frem, medens de 2. Kimblade endnu 
nogen Tid forblive indenfor Frøet, opsugende Frøhvide; senere træde 
ogsaa Kimbladene frem og hæve sig op over Jorden; dog vedlige— 
holder Kimplanten endnu en rum ”Pid (ce. 1 Aar) Porbindelse med 
Frøet ved en pladeformet Hældannelse paa Kimaxen, hvilken Hæl 
<a 
en 
REAR veed 
Øg 
ER RE SN 
unikke ln elsd. JE 02 
y 
aus ind 
