SEA 
År, der i Spidsen er tokløvet; hos de her i Haven dyrkede Exemplarer 
har Arrets Bygning vexlet paa en ret mærkelig Maade, som jeg ikke 
har set beskrevet. Det store, traadformede År er fladt og ligesom 
dannet ved Sammenvoxning af 2 smalle, trinde År; Kløften 1 Spidsen 
mangler undertiden; ofte findes paa samme Frugtknude foruden det 
store, flade År endnu 1 eller i nogle Tilfælde endog 2 mindre, trinde 
År; disse ere snart helt frie, snart sammenvoxede et kortere eller 
længere Stykke med det større År. 
7. Amorphophallus Rivieri Dur. Af denne kolossale Åroidé 
modtog Haven allerede 1870 tre smaa Bulbiller fra den botaniske 
Have 1 Bordeaux. De plantedes i temmelig let Jord, 1 Del Markjord 
og 1 Del Bladjord; dette har formodentlig bevirket, at Udviklingen 
kun blev svag, og at ingen af Knoldene blomstrede. I 1877 bragte 
Medhjælper Christensen en ny Bulbil fra Frankrig, og samtidig ind- 
førtes en ny Jordblanding, nemlig 1 Del Markjord, 1 Del Bladjord 
og 2 Dele Gjødning; desuden vandedes med Gjødningvand; denne 
Forandring havde til Følge en kraftig Væxt og senere en smuk 
Blomstring i de 3 paa hinanden følgende Aar 1881—83. — Planten 
har vistnok blomstret flere Steder her i Landet, i alt Fald paa Ro- 
senborg. 
Den blomstrende Plantes Udviklingsperioder ere omtrent saaledes 
fordelte: I Vintertiden (varierende fra November til Februar, se 
Wittm. Monatsschrift 1881 p. 2) udvikler Knolden en Blomsterstand ; 
hos os har Planten alle 3 Gange blomstret i December. 1 å 2 Maa- 
neder efter at Blomsterstanden er visnet, udvikler Knolden 1 Løv- 
blad; dette vegeterer 4—5 Maaneder, i denne Periode dannes den 
nye Knold. Efter at Løvbladet er visnet, gaar Planten over i en 
Hviletilstand, der. varer 3—4 Maaneder, hvorefter Udviklingen be- 
gynder forfra. 
Knolden (hvoraf jeg har haft til Undersøgelse, dels nogle unge 
Exemplarer, dels 1 ældre blomsterdygtigt Exemplar, der ikke turde 
beskadiges) bestaar af flere Stængelstykker; den dannes i den ene 
Væxtperiode og gaar for største Delen til Grunde i den næste. Paa 
Blomstringens Tid, da den staar i fuld Kraft, er den afrundet, noget 
fladtrykt, med uregelmæssig grubet og knortet Overflade; oventil er 
den konkav; fra Bunden af Hulheden udvikler Blomsterstanden sig 
(formentlig Endeskuddet); denne er ved Grunden omsluttet af flere 
skælformede Blade, hvoraf de øverste rage op over Jorden. Umiddel- 
bart efter sidste Blomstring vejede Knolden, skjøndt den altsaa da var 
en Del udtømt, 7 Ko.; den havde en Højde af 21 ctm. og en Diameter 
af 32 etm.; i 1881 var Knolden nogetsstørre, nemlig 50 ctm. i Diameter. 
Paa Blomstringens Tid bærer Knolden ingen friske Rødder. Paa Un- 
dersiden af den blomstrende Knold findes gjerne en lille Levning af 
den fjorgamle Knold. Paa Knoldens Overflade, især opadtil, findes 
talrige Knopper, dels normale Axelknopper, dels Brudknopper; ad- 
" skilige af Knopperne have formet sig som Bulbiller. Nogen Tid efter 
Afblomstringen begynder en kraftig Knop, stillet i Nærheden af det 
År, Blomsterskaftet har efterladt paa Knoldens konkave Overside, at 
svulme; fra dens med hindeagtige Nedreblade beklædte Basis udvikles 
en Generation af kraftige Rødder; senere udvikler Løvbladet sig. af 
den samme Knop; Knoppens opsvulmede Basis, der oprindelig er 
skjult, dels af skælformede Nedreblade, dels af de i Mængde frem- 
brydende Rødder, udvikler sig efterhaanden ved interkalær Væxt til 
den nye Knold; denne dannes altsaa umiddelbart over den gamle 
Knold; først mod Slutningen af Sommeren — naar Løvbladet og Rød- 
derne visne — er den fuldt uddannet; alle øvrige Knopper gaa enten 
til Grunde med den i Løbet af Foraar og Sommer for største Delen 
