52 
henraadnende gamle Knold, — eller de frigjøres fra denne som livs- 
kraftige Bulbiller, der blive siddende i Jorden; naar man om Efter- 
aaret tager Hovedknolden op. Naar Bulbillerne frigjøres og bringes 
"til at spire, give de et formindsket Billede af den spirende Hoved- 
knold. Bulbillerne kunne bringes til at blomstre, idetmindste i deres 
4de Aar, som det her ved Haven har vist sig. Knolden taaler at op- 
tages og lægges tørt paa 2 Tider af Aaret, dels umiddelbart efter 
Blomstringen, før Rødder og Løvbla«! have begyndt at udvikle sig, 
dels efter at Løvbladet er visnet, altsaa i den egentlige Hvileperiode; 
hos os har det været Skik at optage Knolden og forny Jorden paa 
det 1ste Tidspunkt, i Udlandet synes det mere almindeligt at gjøre 
det paa det 2det Tidspunkt. 
Blomsterstanden udvikler sig ret hurtig; i Løbet af 4—5 Uger 
naaer den sin fulde Højde; denne var ved sidste Blomstring 2.,… M., 
i 1881 derimod 2... M.; i hvert Døgn tiltager Blomsterstanden altsaa 
gjennemsnitlig mere end 5 ctm. i Højde. Nøjagtige Maalningsforsøg 
ere anstillede af Gøschke (Wittm. Monatsschrift 1880 p. 408; jfr. La- 
kovitz”? Meddelelse i samme Tidsskrift 1881 p. 119). Kolben omsluttes 
af et stort Hylsterblad og bæres af et kraftigt Skaft. I Aar var Skaftet 
1,4, M. højt (i 1881 1…, M.), ved Grunden 7 ctm. i Diameter, smal- 
lere opefter; af Farve er det mat broget med hvidlige og rødlige 
sammenflydende Pletter paa mørkegrøn Bund; som den øvrige Del af 
Blomsterstanden har Skaftet en løs og let Bygning. Kolbens Axe 
var iaar 95 ctm. lang (i 138831 omtrent af samme Længde); nederst bærer 
den nøgne Hunblomster, hver bestaaende af 1 Støvvej med 2—4 runde 
Frugtknuder, kort Griffel og delt Ar; umiddelbart derover nøgne 
Hanblomster, hver bestaaende af 3—4 Støvdragere; den større øvre 
Del af Kolbens Axe er gold; den frugtbare Del af Axen udgjorde 
iaar kun 24 ctm., medens den golde Del indtog 71 ctm. Det golde Parti af 
Kolbeaxen er kegleformet, noget sammentrykt, indvendig svampet og 
hult, udvendig af Farve mørkt rødbrunt. Hylsterbladet, der iaar var 
50 ctm. langt, altsaa omtrent kun halvt saa langt som Kolben, er forneden 
rørformet, foroven breder det sig i fuldt udviklet Tilstand noget ud 
og danner en Krave, ca. 40 ctm. i Diameter; udvendig er Hylsterbladet 
farvet omtrent som Skaftet, indvendig derimod som den golde Del 
af Kolbeaxen (se forøvrigt Englers Åraceæ p. 308, f. f.)... Under 
Blomstringen iagttages en stærk Varmeudvikling; endvidere udvikler 
Kolben, naar Blomstringen er paa sit højeste, en betydelig Stank. 
Efter Analogi har man heraf sluttet, at Planten i Naturtilstand be- 
støves ved Aadselfluer, hvilket jo er troligt nok. Ogsaa har det vist- 
nok sin Rigtighed, hvad Walther meddeler (Wittm. Monatsschrift 
1881 p. 242), at A. Rivieri er protogyn. Mig bekjendt har Planten 
endnu ikke givet Frugt i Europa, og det er vel muligt, at den over- 
hoved ikke vil give Frugt, at dømme dels efter Plantens rige Evne 
til Formering ved Bulbiller dels efter det Forhold, at Blomsterstanden 
saa hurtig falder sammen; faa Dage efter Blomstringen hænger den 
hele Blomsterstand som en Klud; dens Opløsning synes forberedt 
allerede før Blomstringen, idet nemlig den øverste Del af Skaftet al- 
lerede paa dette Tidspunkt slaar Revner. 
Det kolossale Løvblad bestaar af en søjleformet Bladstilk samt 
en temmelig fladt udbredt, mangedelt Bladplade. I Habitus minder 
Bladet om et lille Palmetræ. Paa det Exemplar, hvis Bløomsterstand 
ovenfor er skildret, var Bladstilken sidste Sømmer 1.,, M. høj, ved 
Grunden 32 ctm., for oven 17 ctm. i Omkreds. Af Farve er Bladstilken 
grøn- og hvidbroget. Bladpladen dannes af 3 stilkede Afsnit, der ere. 
væsentlig ens formede, gjentagne Gange gaffeldelte med fjersnitdelte 
Afsnit; Smaa-Afsnittene æglancetformede, tilspidsede, ved Grunden 
