ng  H 
nedløbende paa den ene Side. Bladpladen paa det nævnte. Blad 
var 2.g M. i Diameter, medens ethvert af de 3 Hovedafsnit var lidt 
over 1.5, M. i Længde. 
Planten er fra Cochinchina indført til Luxembourg-Haven i 
Paris for omtrent 20 Aar siden. Havens Direktør, M. Riviére be- 
nævnede. den forelgbig Å. palmæformis; Durieu forandrede Navnet 
til A. Rivieri (Catalog. des graines du jard. Bordeaux 1869 p. 12). 
Dette Navn optoges af Engler (Araceæ 1379. p. 312), dog er det endnu 
tvivlsomt, om Planten ikke snarere bør kaldes A. Conjac C. Koch. 
Vort Exemplar af A. Riv., der er erklæret for ægte af Engler, stem- 
mer bedre med Kochs Beskrivelse af A. Conjac (Berliner Allgem. 
Gartenzeitung 1858 p. 262) end med Englers Beskrivelse. Den Plante, 
Koch beskrev som Å. Conjac, indførtes af Siebold fra Japan til 
Haven i Potsdam under Navn af Årisæma Conjac. Da A. Riv, første 
Gang blomstrede i den botaniske Have i Petersborg, erklærede Regel 
(Gartenflora 1872 p. 150), at den vistnok ikke var forskjellig fra ÅA. 
Conjac. Engler selv opstiller A. Conjac som Varietet af A. Riv., med 
følgende Særkjender: Blomsterstanden er betydelig større end hos 
Hovedarten; Hylsterbladet er omtrent ligesaa langt som Kolben, 
medens det hos Hovedarten ikke er meget over halvt saa langt. 
Hvad først angaar Størrelseforholdet i Almindelighed, har det vist 
sig, at saavel Blomsterstandens som Bladets Størrelse er i høj Grad 
afhængig af Knoldens Størrelse; de Proportioner, som Engler op- 
giver for A. Riv., passe kun paa Exemplarer med smaa eller middel- 
store Knolde; det samme gjælder de Beskrivelser, der gives af flere 
andre Forfattere (f. Ex. Hook, Bot. mag. 6195 og Gøschke, Wittm. 
Monatsschrift 1880 p. 408). I Breslauer-Haven have Exemplarer med 
anselig Knold givet ligesaa støre Blomsterstande og Blade, som vort 
Exemplar nu 3 Aari Træk har givet, ganske overensstemmende med 
Kochs Beskrivelse af A. Conjac (Lakovitz: Wittm. Monatsschrift 1881 
p. 119 og 242; Goeppert: 5å8ste Jahresb. d. Schles. Ges. f. vaterl. 
Cultur 1881 p. 148 og 150). Hvad angaar Forskjellen mellem A. Riv. 
og ÅA. Conjac i Henseende til Længden af Hylsterbladet, maa be- 
mærkes, at Koch udtrykkelig beskriver A. Conjac i Potsdammer- 
Haven med Hylsterbladet omtrent af Kolbens halve Længde, af 
samme Størrelse altsaa som hos A. Riv. Engler bemærker, at det 
endnu er uvist, om AÅ. Riv. Dur. og Å. planus Teysm. et Binn. 
(Sumatra 1862) ere forskjellige Arter. Hooker (Bot. mag. 6195) op- 
fatter A. Riv. som en egen Slægt, Proteinophallus, fordi den i visse 
Forhold ved Æget og Kolben afviger fra de andre bekjendte Amor- 
phophallus-Årter. 
Det var en behagelig Overraskelse, at Planten, hvis Blad deko- 
rerer prægtigt, viste sig temmelig haardfør paa Friland i Mellem- og 
Sydeuropa (se Rev. hort. 1870—72, 73 og 77; endvidere Gard. 
" Chron. 1873 p. 610 og Bot. mag. 6195). Desaarsag fik Planten snart 
en stor Udbredelse. Hos de større Handelsgartnere i Frankrig, Bel- 
gien og England dyrkes for Tiden Exemplarer i Tusindvis paa Friland. 
For det meste optages Knoldene om Efteraaret, opbevares frostfrit 
og tørt Vinteren over — ligesom Kartofler og Georgineknolde — for 
endelig at udplantes igjen næste Foraar; dog er det ingenlunde 
ualmindeligt, at man lader Knoldene blive liggende ude Vinteren 
over, helst med lidt Dækning. Bulbillerne ere selvfølgelig mere haard- 
føre end de større Knolde. Da det kun er Bladet, som dekorerer, 
og dette bliver mere anseligt, naar Blomstringen forhindres, afskærer 
man ofte Blomsterstanden, medens den endnu er i Knop. 
Af andre Amorphophallus-Arter dyrkes i Haven for Tiden 
