kirken, der blev beset under Ledelse af Cantor Mess. Paa Vejen der- 
til viste Overlæge Gad sine Ledsagere et særdeles mærkværdigt Pære- 
træ, hvis Historie i Korthed er følgende: For omtrent 20 Åar siden 
plantede Ejeren i sin Have en dobbeltblomstrende Rødtjørn, der 
nær ved Roden var podet paa en Hvidtornstamme. Træet voxede 
og blomstrede godt, og da det 1868 maatte beskjæres, fordi det bredte 
sig for stærkt, afsavedes alle de midterste Grene; i de 3 kraftigste 
podedes 3 forskjellige Sorter Pærer; 6 Grene, der gik ud til alle 
Sider i horizontal Belig og i omtrent 2 Meters Højde, forbleve 
ubeskaarne, men ere senere ved aarlig Beklipning omdannede til en 
cirkelformig tæt Hæk, der set fra Siden ligner et rundt Bord; det 
hele blev godt plejet og passet, og hvert Aar leverer nu Træet Rød- 
tjørnsblomster paa Bordet, og rigelig Frugt fra de 3 Slags Pære- 
rene; den nedfaldende Frugt bliver i Reglen liggende paa det tætte 
jørnebord. Efter Middagen hos Hr. Gad kjørte hele Selskabet, der nu 
var forøget med Justitssekretair Morville, ud til Hedeplantagerne Nord 
for Byen. Det var Regnvejr, saa at Udbyttet blev ringere end man 
havde haabet; men ret interessant er det alligevel at sammenligne 
Trævæxten, der møjsommeligt maa opelskes paa de usle Hedejorder, 
med de yppige sjællandske Skove. Paa Vejskrænterne voxede, lige- 
som mange andre Steder, Rumex thyrsoides Dsf. i Mængde; denne 
Årt synes at være almindelig i næsten alle Egne af Danmark. Ude i 
Plantagerne gik og kjørte man afvexlende; der var blandt Lyngen 
Lycopodium clavatum L. i Mængde, men ogsaa L. complanatum L. 
forefandtes temmelig rigeligt. Plantagerne bestaa ellers mest af Pinus 
montana, der synes at ville trives ret godt paa Hederne, medens 
P. silvestris og P. austriaca allevegne staa daarligt, eller ere helt ud- 
gaaede. Lidt Abies pectinata, Picea excelsa og Picea alba er hist og 
her blandet ind mellem Fyrren. Rhyncospora alba Vahl og R. fusca 
Vahl fandtes paa en vaad Hede-Eng; sammesteds observeredes Scirpus 
”cæspitosus L., samt Narthecium Ossifragum Huds. Pyrola media Sw. 
sagdes at være fundet oppe i Plantagen. Den smukkeste af Plant- 
tagerne er' ,,Margretelund"; her ere Træerne, som for en stor Del ere 
plantede imellem og beskyttede af et tidligere tilstedeværende Ege- 
krat, allerede naaede til en ganske anseelig Størrelse; midt inde i 
Skoven er et interessant Hvilested, der bl. a. udmærker sig ved en 
Krypt, helliget Bacchus. Paa de vaade og halvt forfrosne Rejsende 
havde dette Sted en oplivende Virkning. I Nærheden deraf fandtes 
Monotropa hirsuta Nolt. Selskabet steg nu atter til Vogns, og kjørte 
langsomt ad de smalle, sandede Skovveje, hvor Træernes Grene hvert 
Øjeblik overrislede Medlemmerne med deres vaade Opsamlinger, ud 
til Landevejen, og naaede ved Aftenstid tilbage til Viborg. Med 
Aftentoget ankom P. Nielsen, der modtoges paa Banegaarden og ind- 
kvarteredes som hele det øvrige Selskab i Hr. Gads gjæstfrie Hjem. 
Den 28de Juli var bestemt til en Udflugt til Hald og Omegn. 
Det var som sædvanligt Regnvejr, men med frejdigt Mod drog al- 
ligevel hele Selskabet afsted til Vogns. Lidt udenfor Staden, i de mis- 
lykkede Igledamme, der nu ere forladte og tilkastede, eftersøgtes 
Elodea canadensis Rich, som tidligere har voxet der i Mængde, men 
den er nu omtrent udryddet, (hvilket jo paa en vis Maade er heldigt 
nok). Paa Marken længere Syd paa voxede Agersenep, Agerkaal og 
Agerræddike i broderlig Forening, medens de ellers pleje at træffes 
hver for sig; en anden Ukrudtsplante, der optraadte i stor Alminde- 
lighed, var Daucus Carota L.; end videre syntes det mærkeligt, at 
Agrostemma Githago L., der ellers plejer at holde sig til Vintersæd- 
markerne, her — ligesom senere i Thy — saas ganske almindeligt 1 
Havre og Byg, hvilket vel maa tilskrives en særegen Driftsmaade af 
