90 
Ligesom man ved en Sammenligning mellem Artsantallet i: de 
2 Flora'er nødvendigvis maa tage perek til de forskjellige For-- 
fatteres ulige Opfattelse i Spørgsmaalet om Art eller Afart,. 
gjælder det samme om det Spørgsmaal, hvor vidt en Form kan an- 
tages at være af hybrid Oprindelse. Det maa erkjendes for 
ønskeligt, at der i denne Henseende følges bestemte Regler, men saa 
længe ikke direkte Krydsningsforsøg have givet Sikkerhed for en 
Forms Bastardnatur, maa man nøjes med Sandsynligheden som Vej-- 
leder. I enkelte Slægter, f. Ex. Cirsisum, Verbascum, Epilobium>) 
o. fl. er den hybride Oprindelse umiskjendelig, idet Bastardformerne: 
her næsten uden Undtagelse forekomme enkeltvis i Selskab med 
Stamplanterne, ligesom de ofte ere ufrugtbare eller ikke constante- 
ved Frøudsæd. Disse ere derfor i min Haandbog opførte som 
Bastarder uden Nr., hvorimod der med Nr. vare optagne andre,. 
som nu almindelig antages at være hybride og for hvis Vedkom-- 
mende jeg nu ligeledes for største Delen er tilbøjelig til at frafalde 
min tidligere Tvivl om deres Optagelse blandt Bastardformerne, f. Ex. 
Festuca elox.gata Ehrh. (Brachypodium loliaceum Fr.) Carex fulva og 
Boenninghauseniana, Geum intermedium, enkelte Salices%;, hvor-- 
imod andre, f. Ex. Primula variabilis Goupil, for saa vidt man 
ikke vil vende tilbage til den linnéiske P. veris, forekommer mig 
at have samme Berettigelse til at ansés for en selvstændig Art. 
som de andre Arter af samme Gruppe. Den optræder nemlig 
her i Landet massevis i Skovene og bærer rigeligt spiredygtigt 
Frø, som, idet mindste saa vidt min Erfaring rækker, frembringe 
Planter lig Moderplanten, om den end indenfor sin Typus ved 
Frøudsæd kan variere i Farve, Blomstens Størrelse 0: s. v.. (saa. 
vidt jeg har iagttaget, høre alle de skjærmblomstrede Primuler, 
der i talrige Afændringer dyrkes i vore Haver, til P.. variabilis 
og ikke som Flere (f. Ex. Lilja: Sk. Fl.) antage, til P. elatior). Spørgs-- 
maalet om en Plantes legitime eller hybride Oprindelse er altsaa for 
flere Arters Vedkommende fremdeles aabent, og der vil behøves. 
fortsatte Krydsningsforsøg, før det kan løses paa en af Alle aner- 
kjendt Maade. 
2. Ikke mindre forskjelligt opfattes Reglerne for Optagelse 
i et Lands Flora af de fra'andre. Lande indførte eller 
indvandrede Arter. At indskrænke Antallet af en Floras Ar- 
ter til saadanne, der oprindeligt have tilhørt denne, med Udelukkelse 
af alle til forskjellig Tid indførte, er selvfølgeligt umuligt paa Grund 
af den ufuldkomne Kundskab om de i ældre Tid stedfundne For- 
andringer i Vegetationen. Åt ethvert Lands Nutids-Flora er yderst. 
forskjellig fra dens primære, er en tilstrækkelig bekjendt Kjends- 
jerning, og det tør vel f. Ex. for Skaanes som for Danmarks. 
edkommende antages, at næppe Halvdelen af de Arter, der nu 
sammensætte vor Flora, fandtes der i den forhistoriske Tid, medens 
en Mængde den Gang tilstedeværende ere forsvundne. Da det imid- 
”) I »Skånes Flora« har Prof. A. ikke omtalt Bastarder mellem Epilobium Arter; da der 
imidlertid nu i Danmark er funden Krydsningsformer mellem næsten samtlige vore- 
Epilobia , er det sandsynligt, at saadanne ikke mangle i Skaane. Ogsaa Atriplex 
hører til de Slægter, der ere tilbøjelige til indbyrdes Krydsning mellem Arterne, 
og flere af de som Varieteter opførte Former skylde muligvis en slig Aarsag deres 
Oprindelse. ' 
Det turde dog ikke være bevist, at Salix-Arterne ere hybride i den Udstrækning,, 
som af Flere antages. Prof. A. synes hellerikke at fastholde i hele dens Strænghe 
den af Andre opstillede Bastardtheori for Salix Arternes Vedkommende, idet han f. 
Ex. opfører S. viridis og S. ambigua, der af Andersson 0. Fl. erklæres for Ba-- 
starder, med Nr. blandt Hovedarterne, men derimod $. undulata, mollissima og. 
angustifolia uden Nr. som Bastarder. 
- 
- 
sær 
