102 
radiata og Cordyceps ophioglossoides (velvilligt bestemt af Docent 
Rostrup) den sidstnævnte fra Slagelse Skov. 
Mødet d. 24de April 1884. Til Stede vare: Assessor pharm. 
Aggersborg, Privatier Boysen, Havebrugskandidat Christensen,Stud. med. 
Feilberg, bot. Gartner Friedrichsen, Adjunkt Grønlund, Lærer Claudi- 
Hansen, Stud. med. Helms, Cand. pharm. Hildebrandt, Direktør Møl- 
ler-Holst, Museumsinspektør Kiærskou, Stud. med. Kløcker, Professor 
Lange, Dr. phil. Petersen, Cand. phil. Petersen, Cand. mag. Poulsen, 
Frøken Reck, Bocent Rostrup, Stud. mag. Rostrup, Cand. pharm. 
Riitzou og Frøken Sarauw. 
Docent Rostrup talte om underjordiske Svampe i Dan- 
mark. 
Naar Svampene betegnes som lyssky Planter er det dog i Reglen 
kun saaledes at forstaa, at Svampens vegetative Del, Myceliet, ud- 
vikler sig i Mørke, i Muldjord, i Træernes Ved osv., medens Frugt- 
legemerne behøve Lys og Luft for at udvikle sig, om end mange af 
disse bedst trives i Skygge, for Fugtighedens Skyld. Naar saadanne 
Frugtlegemer nødes til at komme frem i Mørke, i Kjældere, Bjærg- 
værker og lignende Steder, blive de sædvanlig meget manstrøse, og 
flere saadanne Former ere tidligere blevne beskrevne som særegne 
Arter. Paafaldende Exempler paa saadanne Deformiteter findes hos 
Lentinus lepideus, af hvilken et Par besynderlige Former ere afbildede 
i Flora Dan. Tab. 405 (under Navn af Fucus digitatus), funden i en 
Vandrende, og Tab. 1438 (under Navn af Agaricus tubæformis), fun- 
den i en Trærende. I mange Tilfælde foregaar den første Udvikling 
af Frugtlegemerne ogsaa i Jorden, saa at de først bryde frem naar de 
ere fuldvoxne og skulle til at sprede Sporerne, saasom hos Phallus, 
Geaster og Scleroderma, hvilke danne Overgang til de egentlige 
underjordiske Svampe, hvis Frugtlegemer opnaa fuld Udvikling, uden 
at komme frem i Luft og Lys, ere virkelig ,lyssky". I Brødrene 
Tulasnes ,,Fungi hypogæi" (2den Udg. 1862) regnedes endnu til un- 
derjordiske Svampe de saakaldte KRhizomorpher; men da det nu 
er paavist, at disse kun ere Mycelier af Agaricus melleus og andre 
Hymenomyceter med overjordiske Frugtlegemer, høre de ikke herhen. 
De i Rodstokken af forskjellige Planter (Trifolium, Medicago, Ane- 
mone) forekommende Sclerotier kunne heller ikke henføres til 
underjordiske Svampe, eftersom det har vist sig at de frembringe 
bægerformede Frugtlegemer i Luften (Sclerotinia sp.). Med større 
Ret kunde den for vore Skove saa fordærvelige Trametes radiciperda 
regnes herhen, idet ogsaa Frugtlegemerne hyppig udvikle sig nede i 
Jorden paa Rodgrenenes Underside. ,,Underjordiske Svampe” er selv- 
følgelig ikke noget systemastisk Begreb, men de tilhøre meget for- 
skjellige Plantefamilier. Af den store Gruppe af underjordiske Svampe, 
som kaldes Hymenogastrei og hører til Gasteromycetes, beskriver 
Tulasne i ovennævnte Værk 52 Arter hørende til 10 Slægter; Winter 
angiver for Tysklands Vedkommende 33 Arter i sit nylig udgivne 
Værk ,Die Pilze Deutschlands"; Cooke anfører 19 Arter fra Eng- 
land og E. Fries 5 Arter fra Sverig (1849), medens der hidtil, saa vidt 
vides, ikke er funden en eneste Art i Danmark! Af Tuberacei eller 
Trøtfelsvampe (indbefattet Elaphomycei) beskriver Tulasne 75 Arter, 
hvoraf 21 Arter til hver af Slægterne Elaphomyces og Tuber, i øvrigt 
henhørende til 16 Slægter. Hvad Trøffelsvampe angaar stiller Sagen 
sig lidt bedre for Danmarks Védkommende, idet 4 Slægter ere re- 
præsenterede med 7 Arter. Vor vigtigste ældre Kilde til Kundskab 
om danske Svampe, Schumacher, nævner ikke en eneste herhen 
