105 
Legemer, paa indtil 1'/,” i Gjennemsnit, indvendig brunt marmorerede 
og fyldte med de for Slægten Urocystis ejendommeligt sammensatte 
Sporer. Jeg kaldte den Urocystis Coralloides og beskrev den under 
dette Navn i Bot. Centralblatt V Bd. N. 4. I dette Foraar (medio 
April) bemærkede jeg paa en Forsøgsmark ved Charlottenlund at 
nogle Kløverplanter (Trifol. hybridum og pratense) havde et sygeligt 
Udseende med en Del gule Blade, men dog af et. ganske andet Ha- 
bitus end de talrige sammesteds forekommende af Sclerotinia Tri- 
foliorum Erikss. angrebne eller for en stor Del allerede dræbte Kløver- 
planter. De opgravede Planter viste sig fra Rodhalsen nedefter, 
saavel paa Hovedroden som de øvre Rodgrene, beklædte med en 
violet Filt, bestaaende af lange, grenede Hyfer, og i dette Væv 
fandtes talrige regelmæssig fordelte mørkere Prikker, som under For- 
størring lignede Perithecier eller Pyknider af en Pyrenomycet, hvortil 
Svampen ogsaa sikkert hører; der fandtes imidlertid hverken Endo- 
sporer eller Stylosporer. Denne Svamp er først beskrevet af Decan- 
dolle (1816) under Navn af Rhizcotonia Medicaginis, men senere af 
Tulesne slaaet sammen med flere andre paa forskjellige Planters 
Rødder optrædende. Rhizoctonier under Navn af Rhizoctonia violacea 
(Fungi hypog. p. 188). Heller ikke i Frankrig har man fundet de 
ovennævnte Anlæg til Frugtlegemer videre udviklede, og de af 
Fuckel fra Tyskland angivne Formeringsorganer hos denne Svamp 
ere i alt Fald- tvivlsomme. I Frankrig er Svampen en stor Plage for 
Lucerne, Safran, Krap og Asparges. Det eneste Sted den hidtil 
vides at være truffet paa Kløver er Poitou, hvorfra Tulasne anfører den 
som fundet paa Trifolium pratense. Jeg har tidligere set den et Par 
Steder her i Landet, optrædende paa Roden af dyrkede Exemplarer 
af Daucus Carota og Allium ascalonicum. Paa Rhinanthaceer (Rhi- 
nanthus og Euphrasia sp.) har jeg mange Steder fundet talrige, 
selskabeligt voxende Exemplarer, hvis Rodstok havde en indtil tomme- 
lang, kulsort Svulst, fuld af Oljedraaber og Mycelietraade. Paa det 
tidligste Stadium, førend den sorte Knude dannes, har jeg paa det 
tilsvarende allerede lidt affarvede Parti af Rodstokken fundet et 
hvidt Lag af Hyfer, som afsnørede korte, cylindriske Conidier. Svam- 
pens videre Udvikling er det endnu ikke lykkedes mig at forfølge. 
Jeg bemærkede denne Svamp første Gang i 1867 paa Færøerne og 
har senere set den mange Steder her i Landet og faaet den tilsendt 
fra forskjellige Egne. Jeg har ikke i Literaturen kunnet finde nogen 
Bemærkning eller Oplysning om denne Fremtoning. Til de m. H. 
t. deres Plads i Systemet endnu usikre Svampeformer høre ogsaa de 
plasmodieagtige Svampe, der optræde i Rødder af forskjellige Planter, 
hvor de fremkalde ejendommelige Knolddannelser, uden egentlig at 
forstyrre Plantens Væxt eller overhovedet at fremkalde Sygelighed 
hos deres Værter, saa at Forholdet synes at henhøre under Begrebet 
Symbiose. Hertil hører saaledes den 1 Knolddannelser hos Kaalrødder 
indeni Cellerne forekommende slimede Svamp, som Woronin- har 
kaldt Plasmodiophora Brassicae og henført til Myxomycetes.  Lige- 
ledes den ufuldstændig kjendte Schinzia Alni Wor., der forekommer 
i Cellerne af de koralformede Knolde, som sjælden savnes paa Ellens 
Rødder; ganske lignende Udvæxter har jeg fundet paa Rødder af 
Hippopha€é rhamnoides ved Tornby i Vendsyssel (jvfr. Afbildn. i Bot. 
Tidsskr, III R. 1. Bd. S. 109). Hertil hører end videre den Svamp, 
som findes i og foraarsager de smaa knoldformede Udvæxter, der 
træffes paa Rødderne af næsten alle Ærteblomstrede og som Frank 
har kaldt Schinzia Leguminosarum. Til de ,,underjøord. Svampe” 
kunde i udvidet Betydning henregnes en hel Række Svampe, der 
heller ikke komme frem i Luften og Lyset, nemlig de mange ægte 
