107 
men en Topcelle saaledes som hos Kryptogamerne findes der i Følge 
Klerckers Undersøgelser ikke hos Ceratophyllum. Hovedrod findes 
ikke. Blomstens og Frugtens Bygning er undersøgt, ogsaa Stænglens 
Anatomi gjennemgaaet, uden at Resultatet dog frembød særlig Inte- 
resse. — K. har dernæst taget fat paa at studere Garvesyrens U d- 
bredelse ogForekomst hos Planterne. Det har vist sig at Over- 
huden er rig paa Garvesyre, der maaske her tjener til Regulering af 
Fordampningen. 3. O. Juel fik til Opgave at studere Rodens pri- 
mære Hudvæv. Hos Orkidérødder fandtes en Bygning i Rodhu- 
den, der minder om Cellevævet hos Sphagnum, tjenende til Vandsug- 
ning. Hyppig findes et Væv under det Lag, som bærer Rodhaarene, 
der bestaar af ejendommelig afvexlende korte og lange Celler; de 
korte Celler virke maaske som en Slags Lenticeller eller søm Stomato 
til at lette Safternes Gjennemgang. Publiceret med 2 Tavler. — J. 
har derefter faaet til Opgave at studere Polygonaceernes Blom- 
sterudvikling, særlig for at bedømme Blomsten hos Polygonum i 
Sammenligning med Rumex. 4. Frits Pettersson har arbejdet paa 
en sammenlignende Undersøgelse af underjordiske Udløbere og 
overjordiske Stængler. De underjordiske Udløbere maa anses for 
metamorfoserede overjord. Ranker, der undertiden ere saa omdannede, 
at de udvikle Rodhaar, f. Ex. Mercurialis. Særlig Labiaterne frembyde 
flere Ejendommeligheder i saa Henseende. 5. Frøken ÅA. Olbers har 
til Undersøgelse faaet Rosacéfrugtens Væg i anatomisk og syste- 
matisk Henseende, væsentlig for at undersøge om der er noget fælles 
for de meget forskjellige Smaafrugter: Kapsler, Nødder. Taleren an- 
ser Kapslerne for de oprindelige, Nødderne for afledede heraf; i de 
sidste findes jo rudimentære Æg. Anemone maa vel i fordums Dage 
have haft Kapsler med flere Frø. Stenfrugter og Bær ere vel af 
endnu nyere Oprindelse, bestemte til at spredes af Dyr. Bygningen 
af Frugtbladene hos Spiræa Ulmaria beskreves. Den samme Type 
fmdes hos Sangvisorba, Alchemilla, Potentilla, Comarum, Sibbaldia; 
væsentlig den samme hos Rubus og Rosa. Af Undersøgelserne kunde 
afledes Formodninger m. H. t. Afstamning af Rosacé-Slægterne fra 
forskjellige Grupper af Slægten Spiræa. 6. Theodor Holm har gjen- 
nemgaaet sine arktiske Samlinger for at undersøge om der kan gives 
en almindelig anatomisk Karakteristik af Floraen. — Samme har end 
videre undersøgt Egeria densa's Anatomi og Halophila Baillonii's Ana- 
tomi og Forgrening, samt Organogenese. 
Taleren meddelte derefter følgende om sine Forelæsninger. Han 
havde haft 27% Tilhørere, 18 til Stadighed. En halv Snes Damer 
havde deltaget. Taleren autograferede de Afbildninger, han brugte 
ved Forelæsninger. 14 saadanne Tavler bleve foreviste og nærmere 
forklarede. De 3 første Tavler fremstillede Embryodannelsen til en Del 
Typer, Væxtstrækning, Rodspidsens Væxtpunkt, Bladenes Væxtpunkt 
m. m. åÅåde og ådte Tavle: Intercellularrum og hele det lakunøse Væv 
med dets Betydning for svømmende Blade. 6te Tavle: Spaltaabninger. 
Yde Tavle: den af Schwendener forklarede Mekanisme; Spaltaabnin- 
gernes Bygning og Stilling i Furer paa Græsbladene osv. 8Sde Tavle: 
Exempler paa dé Mekanismer, hvorved Bladene kunne rulle sig sam- 
men. 9%de—1lte Tavle: Cuticula med Voxaflejring, Haardannelser, der 
secernere forskjellige Vædsker; det sekundære Hudvæv, Korken. 12te 
Tavle: Knopskæl, som saa vidt de ere korkagtige, tjene til at værne 
Fordampning. 13de Tavle: Rodhaar og deres Funktion som Nærings- 
og Hæfteorganer. 14de Tavle: Rodhaardannelser paa andre Organer: 
Stængel og Blade. Organer som tjene til at opfange Regn og Dug, 
samt til at lede Vandet fra. Blad til Blad (Haarbræmmer). Schimpers 
og Lundstrøms Undersøgelser desangaaende omtaltes. 
