150 
skyndes ved Knolddannelsen. Taleren var saa heldig at kunne forevise 
alle disse tre Knolddannelser, der skyldes aldeles forskjellige Aar- 
sager, og Grunden til saa mange Misforstaaelser hos forskjellige For- 
fattere ligger væsentlig deri, at hver især har villet tilskrive alle disse 
Misdannelser den samme Aarsag, men saaledes at hver Forfatter 
havde sin AREA" RÉ fremføre. Franks iøvrigt meget fortjenstfulde 
Haandbog ,Die Krankheiten d. Pflanzen" (1880) betragtes endnu de 
af Woronin og Caspary beskrevne Knolddannelser som ensartede, og 
Beskrivelsen er derfor en Blanding af to forskjellige Ting. 
I Oktober 1884 bragte Overlæge C. Gad Tal. nogle Røddele af 
Hvidkaal, som havde et meget monstrøst Udseende. Omtrent 3 af 
Hvidkaalplanterne i en Have i Viborg vare totalt mislykkede, enten 
ganske uden Hoved eller med et lille misdannet og ubrugeligt Hoved. 
Det viste sig, at de monstrøst udviklede Rødder vare helt opfyldte 
med Sporer af Plasmodiophora Brassicae. Det havde sin Interesse at 
lære denne Knolddannelse lidt nøjere at kjende, da den saavidt vides 
ikke før er bemærket her i Landet og overhovedet kun lidet kjendt 
udenfor Rusland; Kessler (Landwirthsch. Zeit. d. Centralvereins f. d. 
Regbzk. Kassel, 1879) angiver dog at den ægte Kaalhernie optræder 
ved Kassel, og Wilson (Gard. Chron. 1879) meddeler at Plasmodio- 
phora er truffet paa Kaal, Roer og Sennep i Skotland. Tal. fik der- 
for paa Anmodning tilsendt en hel Kasse fuld af syge Hvidkaalstokke, 
med de misdannede Rødder, tilligemed den Oplysning, at Sygdommen 
allørede i flere Aar har været bemærket enkeltvis i flere Haver i 
Viborg. I de af mig undersøgte Kaalplanter fra Viborg  vare"Rød- 
derne saa forskjelligt monstrøst udviklede, at det ikke er muligt at 
give en fælles Benævnelse for deres Form. Snart var Roden foroven 
opløst i mange Grene, som i hele deres Længde vare stærkt opsvul- 
mede, saa at de lignede Georgineknolde; snart vare Rodgrenene for- 
oven tyude og normale, men forsynede med en pludselig Opsvulm- 
ning, saa at de dannede langskaftede Køller, eller der fulgte flere. 
saadanne opsvulmede Partier paa Rad efter hinanden; snart var selve 
den nedre Del af Hovedroden omdannet til en uformelig Klump af 
korte og tykke i hinanden slyngende Forgreninger. Hovorsomhelst 
der i alle disse hypertrofiske Partier blev gjort Snit, og et Brudstykke 
bragt under Mikroskopet, viste det sig at flere eller færre af de ab- 
normt store Celler vare fyldte med Svampesporer. En af de ikke 
engang største Celler, som nærmere undersøgtes, indeholdt efter 
Beregning mindst 25,000 Sporer. Ofte fandtes flere eller mange saa- 
danne udvidede og med Sporer fyldte Celler i Klump eller kke. 
De unge Knolddannelser have samme Farve, som de friske Rødder 
og ere indvendig snehvide og af fast Bygning; senere blive de mørke, 
graa eller sorfaglige, rynkede og møre, udbrede en skarp, raadden 
Lugt og i fugtig Jord smulre de hen og opløses fuldstændig. Efter- 
haanden som de nedre Rødder ødelægges af Svampen skyde nye Bi- 
rødder frem fra Rodstokken, selv fra den overjordiske Kaalstok, hvilke 
nye Rødder dog i Regelen ogsaa snart angribes af Svampen. Ta- 
leren vilde kortelig gjennemgaa Svampens og Sygdommens Udvikling 
og dertil knytte enkelte Tillæg til og Uoverensstemmelser med Woro- 
nins Angivelser. Svampen begynder at vise sig i Rodens Barkparen- 
kym, idet nogle af Cellerne ere blevne en Del større end Nabocellerne 
og fyldte med uigjennemsigtig Plasma. Knolddannelsen opstaar dels 
ved denne store Udvidelse af en Del Celler, dels ved en stærkere 
Celleformering, end normalt finder Sted. Karstrængene blive ved 
denne Lejlighed uregelmæssig forskudte og krummede. Den nævnte 
Plasma maa anses for Plasmodium, som, efter at have udfyldt hele 
Cellen, temmelig hurtig forvandler sig simultan til en Mængde kugle- 
