151 
formede, farveløse Sporer. Ved sin parasitiske og intracellulære Væxt 
slutter denne Svamp sig nær til Chytridiaceerne; den maa dog i 
Følge sin Udvikling nærmest henføres til Myxomycetes, men den ad- 
skiller sig fra de øvrige af denne Gruppe ved at mangle et Peridium 
om Sporerne og ved sin parasitiske Levemaade. De jyske Exempla- 
rer af Plasmodiophora viste sig, hvad Sporernes Form og Størrelse 
angaar, noget afvigende fra de af Woronin beskrevne. De vare 
nemlig ikke ,fuldstændig kugleformede", men viste sig ved stærk 
Forstørrelse at være afrundet-polyedriske. Medens Woronin angiver, 
at deres Diameter i det højeste er 1., Mikr., havde Tal. maalt et meget 
stort Antal Sporer og stedse fundet deres Tykkelse over 3 Mikr. 
(varierende mellem 3 og 4 Mikr.). De af Wor. omtalte, dog sjælden 
forekommende dobbelte eller biscuitformede Sporer havde R. ikke set. 
Naar de modne Sporer henligge i Vand udvikles af hver en Myxoa- 
møbe, som i Begyndelsen har en tenformig Figur med en næbformig 
Forlængelse fortil, der ender i en lang Cilie; som sædvanlig hos 
Myxoamøber findes et pulserende Saftrum. Naar den bevæger sig, er 
Cilien rettet fremad, hele Snabelen bevæger sig ligesom søgende til 
alle Sider og Amøben udstrækker fra Undersiden en traadformig For- 
længelse, hvormed den hæfter sig til en Gjenstand i Vandet; Traa- 
den trækkes atter ind og strax udsendes en anden, som hæfter sig 
til Gjenstanden, paa hvilken Maade Myxoamøben vandrer omkring. 
Fra den fugtige Jordbund trænge disse Myxoamøber ind i de unge 
Kaalrødder, og udvikle sig i de udvidede Parenkymceller til de store 
Protoplasma-Legemer, som allerede ere omtalte. —, Paa de af Plasmo- 
diophora allerede dræbte Rødder udviklede sig snart forskjellige 
Raadsvampe. Særdeles hyppig fandtes i det destruerede Cellevæv en 
Mængde aflange. lidt krumme, klare, først 1- senere 2-rummede Ko- 
nidier, 10—15 Mikr. l. og 4 Mikr. t. De afsnøredes af grenede, farve- 
løse oprette Hyfer med fjærne Skillevægge, og de optraadte ofte i 
saadan Mængde paa Overfladen af de sortagtige Knolde, at disse bleve 
. hvidskimlede. Svampen synes at høre til Fusidium. Selvfølgelig op- 
traadte ogsaa en Mængde Stavbakterier i de henraadnende Rødder. 
Foruden de af Plasmodiophora frembragte misdannede Kaalrødder 
forevistes endvidere Exemplarer af de ved Hybridisering foraarsagede 
Knolddannelser, som ovenfor omtaltes, tilhørende Botanisk Haves 
Musæum, samt endelig Zoocecidier. Paa nogle af de fra Viborg 
modtagne Kaalstokke fandtes, hvad jeg iøvrigt har set flere andre 
Steder, endel halv-kugleformede Knolde paa den overjordiske Stok. 
I disse søgte jeg forgjæves efter Plasmodiophora; derimod viste de 
sig at være Insektgaller. I hver Knude, som jeg undersøgte, fandtes 
Larven af en Snudebille, Ceutorhynchus sulcicollis. Gallerne opstaa 
ved en Hypertrofi af Barkparenkymet.  Billen borer med sin Snabel 
et Hul i Kaalstokken og anbringer et Æg i samme. Der finder der- 
efter en livlig Celledeling Sted rundt om den af Ægget udviklede 
Larve, og det frembragte Cellevæv tjener til Næring for denne, hvor- 
ved Gallen udhules og den udvoxne Larve borer sig ud og forpupper 
sig i Jorden. Hos Sommerkaal foregaar Larvens hele Udvikling i 
samme Sommer, hos Vinterkaal og Vinterraps overvintrer Larven i 
Gallen. 
Cand. Riitzou fremviste en Del mikroskopiske Præparater 
af Træsorter, som vare fremstillede ved Filning. I ,, Zeitschrift 
fur wiss. Mikroskopie" havde Dr. Franz Håohnel anbefalet at behandle 
haarde Træsorter med File for at faa gode Præparater, i hvilke Cel- 
lernes Sammenhæng og Indhold var. bevaret. aleren havde gjort 
en Del Forsøg efter den givne Anvisning og kunde anbefale den som 
særdeles formaalstjenlig. Behandlingen er følgende: den paagjældende 
