154 
byrdes, dels mellem disse og Baststraalerne og saavel gjennem Lukke- 
membranerne som andensteds gjennem Væggene. Endvidere vil han have 
paavist Forbindelse gjennem Primordialporerne paa Kambiumceller- 
nes radiale Vægge og i Væxtspidsen; han drager heraf den Slutning, 
at Protoplasmaforbindelserne ikke er noget, der opstaaer, men er en 
Fortsættelse af, hvad der iagttages ved Kjærnedelingen. Forholdet 
har efter ham en ernæringsphysiologisk dog ogsaa dynamisk Betyd- 
ning. Han anvender Jodjodkalium, derefter Svovlsyre og endelig 
Anilin, en Methode, som Taleren ogsaa efter egen Erfaring vil an- 
befale. Gardiner samlede alt, hvad han havde iagttaget og tidligere 
publiceret om dette Emne, i en større Afhandling: On the continuity 
of the protoplasma through the walls of vegetable cells (Arbeiten 
des botan. Instituts in Wirzburg 3 Bd. 1884); dette, der væsenlig er 
det samme som det ovennævnte i England udkomne, er et Hoved- 
værk i dette Spørgsmaal, da det baade giver en Mængde ny ra DØ 
tagelser samt udførlig, maaske for udførlig Fremstilling af Methoder 
og Kritik af tidligere Arbejder. Protoplasmaforbindelsen er af ham 
paavist i Endospermen hos 52 Palmer og 18 andre Planter, i Blad- 
aremkym hos Dionæa og Støvtraade hos Berberis, i Bladpuder hos 
reen pudica, Robinia Pseudacacia, Amicia Zygomeris og Phaseolus 
multiflorus. Terletzki (Pringsheims Jahrbicher 15. Bd. 1884) paaviste 
Protoplasmaens Continuitet i alle Vegetationsorganerne hos Struthiop- 
teris germanica og Pteris aquilina. Schaarschmidt skrev paa magya- 
risk en Afhandling om dette Emne, der af Forfatteren selv er refe- 
reret i Bot. Centralblatt Bd. XIX 1884. Han vil have iagttaget det 
nævnte Forhold i næsten alle mulige Væv hos en Mængde Planter, 
saaledes ogsaa mellem yngre Vedceller og Tracheider (senere Til- 
føjelse: Denne Afh. er optaget i det engelske Tidsskrift Nature). 
Ogsaa hos nogle Thallophyter er dette Forhold iagttaget, især hos 
Florideer (Bornet og Thuret; Schmitz). I nøie Sammenhæng med 
Spørgsmaalet om Protoplasmaens Continuitet staar Spørgsmaalet om 
Protoplasmaens Optræden i Cellemellemrummene. Dette blev paavist 
af Russow i den tidligere nævnte Afhandling og kort Tid efter af 
Berthold (Berichte der deutschen bot. Gesellschaft 1884 Hft. 1) samt 
af Terletzki og Schaarschmidt i deres forhen nævnte Afhandlinger. 
For ganske nylig har Russow gjort det til Gjenstand for en særlig 
Afhandling: Ueber die Auskleidung der Intercellularen (Sitzungs- 
berichte der Dorpater Naturforschergesellchaft 23. Aug. 1884), i Følge 
hvilken det skal være et ganske almindelig forekommende Forhold. 
Cand. mag. Poulsen gjorde opmærksom paa, at Kolderup Rosenvinge 
for nogle Aar siden havde paavist Protoplasma i Intercellularrum- 
mene hos Florideer, og andre Forfattere havde paastaaet at der og- 
saa fandtes Cellekjærner. 
Derefter gav Docent Rostrup mindre mykologiske Meddelel- 
ser, 1. I nogle Meddelelser om underjordiske Svampe i Danmark, 
som Taleren gav ved et Møde d. 24. April f. A. (se Medd. Nr. 5, S. 
102), omtaltes, at der den Gang ikke var fundet en eneste Art af den 
store ejendommelige Gruppe af underjordiske Svampe, som kaldes 
Hymenogastrei, skjønt saadanne kjendes fra alle Nabolaide og ven- 
ren ogsaa maatte forekomme hos os. Dette Hul i vort Kjendskab 
til danske Svampe er allerede begyndt at udfyldes. I Slutningen af 
November modtog Tal. en Del Svampe fra samme Mand, som alle- 
rede havde beriget os med den interessanteste af Trøffelsvampene, 
nemlig fra Gartner Chr. Pedersen paa Lerchenborg, og blandt dem 
fandtes et lille Exemplar af en til den hidtil hos os savnede Familie 
hørende Art: Hymenogaster vulgaris Tul., der trods sit Arts- 
navn dog kun 1 Omegnen af Paris synes at være almindelig; den 
