158 
i Reglen et goldt Ørkenrige, hvor Betingelserne for et organisk Liv 
kun ere ringe, og hvor især Luftens ringe Fugtighed oven over Sky- 
lagene træder al Vegetation hindrende i Vejen. Kun hvor Sneen i 
større Udstrækning bliver liggende hele Aaret rundt, træffer man 
hyppigere Vandløb, ved 3 af de højeste Bjerge de omtalte smaa Al- 
pesøer. Trods de mange vedvarende Snepartier, man kan iagttage 
paa flere af Øens Bjergkolosser, er det dog paa Grund af Bjergfor- 
mationen vanskeligt at angive en virkelig Snelinie. Denne ansættes 
af Schouw for Apenninerne til. 3000 M., en Højde derikke naas af nogen 
Bjergtop paa Øen, og falder den end noget lavere her, overskrides 
den i al Fald ikke synderligt. Det Antal Phanerorganer, man har 
optegnet for denne Region, overskrider næppe 60, men Regionen er 
vistnok hidtil kun mangelfuldt undersøgt. Af disse er en Fjerdedel 
(14 å 15 Arter) endogen, Halvdelen har den fælles med Alperne (for 
en Del ogsaa med Pyrenæerne), og af denne er atter Halvdelen (c. 
15) tillige skandinavisk. Paa den anden Side er der 4 Arter, Regio- 
nen er ene om med de sydlige Apenniner, og i Art (Thlaspi rivale), 
der kun gjenfindes paa (Sardinien og) Sicilien. Den korsikanske Draba 
Loiseliuri antages for identisk med den lilleasiatiske Draba olympica. 
Af dette Overblik af Højderegionerne vil det fremgaa, hvor ringe 
en Paralellisme, der kan drages med Spanien, hvortil Synet af den 
lave Region og dens Maquis let kunde friste. Endnu mindre er 
Overensstemmelsen med Sydalperne, hvorimod den sydlige Del af 
Appenninerne udviser en større Tilnærmelse. Men ligesom Floraen 
hævder sin Selvstændighed ved at være Vegetationscentrum for saa 
mange Årter, træder ogsaa en Ejendommelighed frem i hele Vege- 
tationens Physiognomi, der er saa meget mere iøjnefaldende, som 
Kulturplanterne kun indtage lidt over ”/, af Arealet, medens Skovene, 
om end i tidligere Tid sam Fællesgøds slemt mishandlede og paa sine 
Steder udryddede, dog endnu regnes for at indtage !/, og saaledes 
fremfor de fleste Middelhavslande spille en ret betydelig Rolle. — 
(,Bidrag til Korsikas Flora" se Tidsskriftet). 
Cand. Poulsen bemærkede at de omdelte Expl. af Vicia sativa 
var. triflora havde sorte Pletter paa Åxelbladene. Prof. Lange ud- 
talte at denne Vicia varierede overmaade meget iSpanien og at disse 
mange Former vel maatte slaas sammen. 
Mødet d. 26de Marts 1885. Til Stede vare: Apotheker Becher, 
stud. med. Borries, Apotheker Boysen, stud med. Helms, stud. mag. 
Jensen, exam. pharm. Mortensen, cand. pharm. Pedersen, cand. pharm. 
A. Petersen, Fabrikbestyrer Petersen, Dr. phil. Petersen, stud. mag. 
Posselt, cand. mag. Poulsen, stud. mag. Raunkiær, stud. mag. Riise, 
Docent Rostrup, stud. mag. Rostrup, cand. pharm. Riitzou, stud. 
med. Svendsen og cand. pharm. Zo/fmann. 
Cand. Poulsen refererede nyere Undersøgelser over Fane- 
rogamstænglernes Topvæxt. Foredrageren holdt sig særlig til 
Korschelts i Pringheims Jahrb. offentliggjorte Studier og til Klerckers 
Arbejde over Ceratophyllum>”) (i Meddel. fra Stockholms hågskoøla). 
Til Referatet knyttede der sig et Par Bemærkninger, som gik ud 
paa, at Foredrageren ikke i de af ham studerede Tilfælde (hvoribl. 
f. Ex. Mayaca, men for Resten ogsaa et meget stort Antal andre 
Angiospermer) formaaede at opdage nogen Topcelle, men i det væsen- 
lige maatte hævde Rigtigheden af den Hansteinske Opfattelse 
af Stængelspidsens Bygning. Efter Referatet udspandt der sig 
en kort Diskussion mellem Referenten og Dr. Petersen, særlig om 
Korschelts Bidrag til Spørgsmaalet. 
”) Som ved denne Lejlighed forelagdes Foreningen. 
