204 
sen, Cand. pharm. Johannsen, Museumsinspektør Kjærskou, Professor 
Lange, Stud. mag. Lange, Jusitsraad Petit, Stud. mag. Posselt, Cand. 
mag. Poulsen, Cand. mag. Rosenvinge, Docent Rostrup, Stud. mag. 
Rostrup, Cand. pharm. Riitzou, Pastor Vestesen, Professor Warming 
og som Gjæster d'Hr. Arrhenius, Elfving og Flinck. 
Prof. Warming gav en Meddelelse om sin i 1885 foretagne Rejse 
til Finmarken, hvis Maal var at sammenligne Plantevæxten der 
med den i Grønland paa tilsvarende Bredde øg at supplere de i Grøn- 
land Aaret forud gjorte biologiske Optegnelser. Fra Kjøbenhavn var 
han midt i Juni rejst over Kristiania og Trondhjem til Tromsø. Her 
opholdt han sig først fra d. 24—29. Juni, og gjorde daglig Exkursioner 
paa selve Øen eller til Fløjfjæld paa den anden Side af Sundet; alle- 
rede her ved Havets Niveau forefandt han mange interessante Planter 
saasom Årctostaphylos alpina, Pinguicula alpina, Viola biflora o. a., som 
ere sjældne eller mangle i Grønland og lidt op paa Fløifjældets Sider 
traf han andre interessante Årter. Om Foden af Fløjfjældet hersker 
Birkeregionen, indtil nogle hundrede Fods Højde, men oppe paa Pla- 
teauet fandt han en Vegetation, der i Hovedtrækkene var lig den 
grønlandske. Da Vaaren kom saa særdeles sent, foretrak han at for- 
lade Tromsø tidligere end paatænkt og rejse til Bosekop i Bunden af 
Alten Fjord. Om ad Nordkap og Hammerfest kom han hertil den 
2. Juli. Under Opholdet i Bosekop indtil i4. Juli foretoges daglig 
Exkursioner i Omegnen, og gjentagne Gange besøgtes Mundingen af 
AÅlten Elv og andre Dele af denne, saasom ved Reypas samt Bjær- 
gene Skaadavara og Sakkabani hver én Gang; paa det sidste fandtes 
Platanthera obtusata, hvis eneste kjendte Voxested i Europa det er. 
Ophold i Kaafjord d. 15. og 16., under hvilket en lang Vandring 
foretoges ind over Højfjældsplateauet for at se Vegetationen paa 
dette i 1000—2000 Fods Højde. Ophold i Talvik d. 17. og 18. Jul, 
under hvilket Vasbottenfjæld besteges. Derpaa Tilbagerejse til Tromsø 
og nye Exkursioner til Fløjfjæld og andre Steder deromkring. Sidst 
i Juli tiltraadtes Hjemrejsen over Trondhjem til Små Dalarø ved 
Stockholm. 
At anstille en plaåntegeografisk Sammenligning mellem Grønland 
og Norge er endnu en meget vanskelig, for ikke at sige umulig Sag, 
fordi der er saa lidet kjendt om Plantearternes Forekomst, Gruppering 
0. s. v. navnlig i det første Land, men ogsaa i det sidste. 'Taleren 
kjendte saa yderst faa almindelige Skildringer af Vegetationen i det 
nordlige Europa, som kunde afgive Grundlag for en saadan Sammen- 
ligning. Af deaf Wahlenherg opstillede Regioner maatte Naaletræernes 
(R. sylvatica og R. subsylvatica) ubetinget anses helt at mangle i 
Grønland, men derimod er aabenbart Birkeregionen (Regio subalpina) 
repræsenteret ved Havets Niveau i det sydligste Grønland (omtrent 
60—62? N.B.) dels fordi storbladede Birkearter optræde der og virkelig 
efter de Rejsendes Skildringer endog danne smaa Skove, dels fordi der 
blot her synes at være ægte Græsmarker (Graminé-marker), dels ogsaa . 
fordi der 1 de sydligste grønlandske Distrikter (c. 60—62” N. B.) findes 
en Mængde Planter, som ikke ere fundne længere nord paa, og som 
gjenfindes i den norske Birkeregion. Denne var selvfølgelig i Hen- 
seende til Sammensætning og Rigdom ellers ikke lidet forskjellig fra 
den grønlandske. Medens Birkeregionen i Norge vistnok maa siges 
at ges lige til Nordkap, ender den i Grønland allerede ved c. 62? 
N. B. Iøvrigt maatte Grønland siges at høre til Wahlenbergs to øverste 
Regioner, Regio alpina inferior og Alpium jugum (alpes superiores), 
eller den nedre og øvre Alperegion, der her helt faldt sammen og 
danne en eneste sammenhængende Region fra Havet til Snegrænsen. 
— Det var naturligvis ikke en eneste Vegetationsform, men efter 
FRR 
