205 
Jordbundens fysiske Beskaffenhed m. m. faldt den i flere Under- 
afdelinger, som Taleren alt havde nævnt i sit Foredrag d. 10. April, 
og hvilke han her karakteriserede navnlig den ene, Lyngheden, nær- 
mere ogsaa i biologisk Henseende. Strandfioraen i Grønland (mellem 
649—69' N. B.) er ganske lig Fimmarkens, blot meget fattigere. For 
Kjærene gjælde omtrent det samme. Ogsaa Lyngheden var i sin 
Biologi og til en stor Del i sin Sammensætning lig Finmarkens Plante- 
væxt paa Bjærgene ovenfor Birkeregionen; de buskagtige Repræsen- 
tanter ere hovedsagelig de samme, men i Finmarken komme f. Ex. 
Vaceinium Myrtillus til, og andre, der vel findes i Grønland, men der 
ere meget sjældne, spille en langt betydeligere Rolle i Finmarken, 
f. Ex. Aretostaphylos alpina, medens omvendt f. Ex. Cassiope tetra- 
gone synes at spille en langt større Rolle i Grønland end i Norge. Pile- 
krattene og Bæklejerne i Grønland ere vel de Lokaliteter, der afvige 
mest fra de tilsvarende i den skandinaviske Alperegion; paafaldende 
er f. Ex. Fattigdommen paa Pilearter i Grønland (Salix polaris og 
andre mangle, som i Finmarken ere almindelige, Salix reticulata er 
endnu tvivlsom, skjønt angivet baade af Raben og Giesecke; de eneste, 
som spille nogen Rolle ere blot 3: S. glauca, S. grønlandica og S. 
herbacea), og flere urteagtige Planter synes ligefrem at være Karak- 
terplanter for Finmarken, som aldeles mangle i Grønland, f. Ex. Viola 
biflora, Trollius europæus, Caltha palustris. Længere nord paa i Grøn- 
land, nord for de Egne, Taleren havde kunnet besøge, formodede 
han, at Vegetationsformerne vilde indskrænkes lidt og i alt Fald 
blive fattigere paa Repræsentanter; saaledes vilde Krattene og Bæk- 
lejerne vist nok tabe deres Frodighed, og selv om Empetrum fore- 
fandtes, vilde den især af denne Art dannede tætte Lynghede sikkert 
forsvinde, ja Lyngheden overhovedet vist nok ogsaa høre op, saa at 
større Lighed fremkom med Spitsbergen, saaledes som vi kjende dette 
Land ved Nathorst's fortrinlige Skildringer. 
Mødet d. 15. Maj 1886. Til Stede vare: Havebrugselev 
Bornebusch, stud. theol. Feilberg, stud. mag. Jensen, cand. pharm. 
Johannssn, stud. mag. Lange, stud. mag. Posselt, cand. mag. Poulsen, 
cand. mag. Raunkjær, cand. mag. Rosenvinge, Docent Rostrup, stud. 
mag. Rostrup, Professor Warming og som Gjæster d'Hrr. E/fving, 
Eriksson og Welander. 
Cand. Raunkjær gav Meddelelse om Danmarks Mycetozoer. 
Han begyndte med at give en historisk Skildring af disse Svampes 
forskjellige Plads i Mykologernes Systemer og gav derefter Hovedtræk- 
kene af Mycetozoernes Udvikling efter de Bary, hvorved godtgjordes, 
at de aldeles ikke hørte til Svampene. De Bary indlod sig ikke paa 
at beskrive Former eller Arter lige saa lidt som v. Tjeghem, Brefeld 
og andre, som have givet Bidrag til Udviklingen. I den nyere Tid 
er det især Rostafinski, der har givet sig af med Mycetozoernes Sy- 
stematik og særlig benyttet Sporernes Farve ved Hovedinddelingen. 
Senere har Zopf især støttet sig til Capillitiets Form, for saa vidt 
det er til Stede. Slægter der mangle Capillitium ere kun faa: Tu- 
bulina og Lindbladia; Sporocysterne ere her tæt samlede eller sam- 
menvoxede. Denne Afdeling kaldes AÅnameæ og hertil slutter sig 
nærmest Heterodermeæ. Der beskrives Eutridium, Cribraria, Hetero- 
diphyon. Den tredie Gruppe har Capillitium: Stereonemeæ. Peri- 
chaena, Årcyria, Hemiarcyria, Trichia høre til Gruppen Coelonemeæ, 
der ogsaa har Capillitium. Til Stereonemeæ høre Physarum, .Radt- 
hamia, Åethalium septicum, Leocarpus, som kunne sammenfattes 
under Familien Physareæ. En anden Familie er Stemoniteæ: Lam- 
proderma, Comotricha, Stemonites, Brefeldia. å 
