5 
Kerner. Schedae ad floram exsiccatam Austro-Hungaricam 1881—84, 
4 Hæfter. 
Ed. Morren. La sensibilité et la motilité des végétaux, 1885. 
Aug. Kanitz. Bot. Resultate der central-asiatischen Expedition des 
Grafen Béla-Szechenyi. Budapest 1886. 
Liste alphabétique de la correspondance de Christian Huygens, qui 
sera publiée (Société hollandaise d. sc.). 
Geschichte der kgl. båhmisehen Gesellschaft der Wissensch., Prag. 
Hæfte 1—2. 
Schiibeler. Viridiarium Norvegicum, Norges Væxtrige, lste Hft. 1885. 
R. Schomburgh. South Australian report...1885, Adelaide 1886. 
Kihlman. Beobachtungen iber die periodischen Erscheinungen des 
Pflanzenlebens in Finland (Societas pro Fauna et Flora Fennica). 
Corbiére.. Une plante nouvelle pour la flore Frangaise (Erythraea 
capitata) 1886. 
— Erythraea Morieri sp. n. O. G. Petersen. 
Pergsonalia. 
Den 2&8de Marts 1886 døde Docent i Botanik ved Universitetet 
Samsøe Lund. Den afdøde var født den 29de April 1845 i Thostrup 
ved Ringsted og blev dimitteret 1864 fra Borgerdydskolen i Kjøben- 
havn. Efter at have bestemt sig for det botaniske Studium, kastede 
han sig med stor Iver over dette, syslede i Begyndelsen mest med 
floristiske og morfologisk-biologiske Undersøgelser, til hvilke sidste 
Irmisch's Arbejder, som dengang vare ny, vel væsentlig have givet 
Anledning. Han færdedes særdeles meget i Mark og Skov og havde 
blandt andre Planer ogsaa den, med Tiden at udgive en morfologisk 
dansk Flora, hvortil han begyndte at nedskrive Materiale. Han le- 
vede i flere Aar i et fortroligt Venskab med en lille Kreds af bota- 
niske Ynglinge, i hvilken han repræsenterede de solide Kundskaber 
og den videnskabelige Dygtighed, medens afd. J. P. Jacobsen, der 
før han blev Digter, var en. ivrig Algolog og Florist, var Selskabets 
vittige Hoved. Venskabet mellem disse to saa yderst forskjellige 
Mennesker vedligeholdt sig iøvrigt i Aarenes Løb, længe efter at 
deres fælles Exkursioner vare ophørte, paa hvilke Jacobsen samlede 
Alger, de begge Mosser og Samsøe Lund specielt Halvmosser, som 
han med Forkjærlighed beskjæftigede sig med. I Slutningen af 
Tredserne skete der en væsentlig Forandring paa Botanikkens Om- 
raade, thi da afløstes de tidligere brugelige Haandbøger af Schleiden 
og Schacht, som ikke længere vare fyldestgjørende, af Hofmeisters 
og Sachs' Haandbøger. Herved blev der anvist ny Forskningsretninger 
og bragt mange ny Synspunkter. S. L. beskjæftigede sig nu i en 
Række Aar hovedsagelig med Mikroskopi og paa sin karakteristiske 
grundige Maade gjennemgik han f. Ex. Sachs? Lehrbuch paa den 
Maade, at han gik Anatomien igjennem selv under Mikroskopet, og 
tegnede det sete ned i store Bøger, han havde til det Brug. Han 
excerperede og nedskrev i det hele meget under sin lange Studietid, 
hvorom en Mængde efterladte Bøger afgive Vidnesbyrd. Sit Mikro- 
skop elskede han, ikke just at han syslede meget med dets Teknik, 
men for alt det han kunde se med det, og jeg troer ikke, at mange 
have tilbragt lykkeligere Timer end de, hvori han sad og mikrosko- 
perede i sit mangeaarige Hjem i Pilestræde eller paa Regensen, hvor 
han havde Bolig i nogle Aar. Men dette idylliske Liv fik en ejen- 
