6 
dommelig Afslutning. I 1873 fik han det Thottske Legats Pris for 
en Afhandling om Marktidslen, en Afhandling der ligesom E. Rostrups, 
som ogsaa havde besvaret Prisspørgsmaalet, af Bedømmelsescomiteen 
blev betegnet som fortrinlig. Ved Udarbejdelsen heraf var han blandt 
andet kommet ind paa Undersøgelser over Fnokkens Udviklingshi- 
storie og Tydning. ette havde affødt en stor paa dansk og fransk 
skrevet Afhandling: Bægeret hos Kurvblomsterne (Bot. Tidsskr., 6te 
Bd. 1872) ved hvilken han indviklede sig i en Strid med daværende 
Dr. Eug. Warming, som bestred hans Hovedresultaters Rigtighed. 
Da Facit af Forhandlingerne imidlertid var det, at L. tilbagekaldte 
begge sine Hovedpunkter — Enheden i Udviklingen af Fanerogamers 
og Kryptogamers Væxtpunkt samt Tydningen af Kurvblomsternes 
Fnokstraaler som Blade — havde det den Indvirkning paa ham, at 
han som med ét Slag helt og holdent forandrede sin videnskabelige 
modus vivendi. Han havde arbejdet sig for langt frem i videnskabe- 
lig Selvbevidsthed; denne havde ved Dr. W.s Kritik faaet et Grund- 
skud, men herfor var eller blev han i alt Fald Warming taknemme- 
lig og skyede ikke at udtale denne Følelse for vedkommende selv, 
med Tak for den store Betydning, det havde havt for hans Udvik- 
ling; der udviklede sig ogsaa senere et særdeles godt Forhold mellem 
disse to Mænd, begrundet i gjensidig Anerkjendelse. I dette 2det 
Afsnit af sit Universitetsliv, hvor Arbejdet ikke længer som tidligere 
var ensbetydende for ham med Isivsnydelse, tog han sig blandt andet 
over at tage Magisterkonferens, maatte ogsaa undervise meget, for at 
kunne gifte sig og fik 1876 Ansættelse som botanisk Medarbejder i 
den af E. Møller-Holst dirigerede Dansk Frøkontrol, en Virksomhed, 
som han levede sig mer og mer ind i, og i hvilken han uden Tyivl 
gjorde fortrinlig Fyldest. Han indsamlede her og ved Dyrknings- 
orsøg i Bot. Have meget Materiale, som efterhaanden blev bearbej- 
det og udgivet i Form af mindre Afhandlinger, som mere eller 
mindre bevægede sig paa Landbrugsbotanikkens Omraade. I denne 
Periode falder ogsaa hovedsagelig hans vidtløftige Arbejder over 
Kaal-Slægten, tildels i Forening med Hj. Kiærskou, hvorom der fore- 
ligger et smukt Resultat i to store af mange Afbildninger ledsagede 
Afhandlinger. Aaret efter at han var begyndt at arbejde i Frøkon- 
trollen, altsaa 1877, var han bleven Assistent i Bot. Have, hvor han 
havde Tilsynet med Bestemmelsen af Planterne. Dette Arbejde om- 
fattede han med stor Omhu og Interesse og gjorde overmaade megen 
Gavn ved sit kritiske og skarpe Blik. Ikke desto mindre var han 
aa en Maade efterhaanden kommen til at leve under et Tryk, idet 
an følte Trang til at gribe mere selvstændige, rent videnskabelige 
Arbejder an, men mærkede, at Tiden gik, uden at han kunde naa 
dette, med de Pligtarbejder, som daglig skulde gjøres. Det var ham 
derfor overmaade velkomment, at han ved Dr. Warmings Afgang 
som Professor til Højskolen i Stockholm blev udnævnt til Docent i 
Botanik for Farmaceuterne. Nu var han paa den grønne Gren, nu 
skulde han til at begynde et Liv igjen, hvor Kræfterne ikke blev 
opslidte i Pligtarbejde, men hvor han kunde arbejde igjen i den rene 
Botanik, som han havde sendt mangt et Suk i sin lange praktiske 
Periode, nu skulde med andre Ord et 3dje Afsnit i hans videnskabe- 
lige Liv begynde, men det skulde desværre kun blive en Afslutning. 
I Foraaret 1883 blev han ramt af en Sygdom, som udviklede sig til 
Lungetæring og hvoraf han ikke formaaede at rette sig. I November 
samme Aar rejste han til Corsica, tilbragte Vinteren dér og rejste 
derfra meget ufuldstændig restitueret. jemrejsen fra Corsica blev 
tillige hans eneste ridedekebelge Udenlandsrejse idet han med offent- 
lig Understøttelse benyttede denne Lejlighed til at besøge forskjellige 
