24 
2) For isodiametrisk foreslaas enstværmaalet. 3) Substantivet, som 
svarer til Adjektiverne over- omkring- og undersædig, bør hedde 
Sædighed, ikke Sæde. 4) I Stedet for det slette og vildledende Ord 
Støvvej (pistillum) foreslaas Ægdrager. 5) I Stedet for det intet- 
sigende Ord Ar (stigma), der tillige er enslydende med År (cicatrix) 
foreslaas Støvfanger. 6) For Kapslernes Vedkommende bør anvendes 
samme Terminologi som ved Støvsækkenes Opspringningsmaade. Her 
tales, som bekjendt, om Opspringniug ved Længdespalter (den hyp- 
pigste) og ved Klapper (f. Ex. Berberidaceæ, Lauraceæ). Den hos 
Kapslerne almindelig saakaldte Klappeopspringning er i Virkelig- 
heden en Opspringning ved Længdespalter (Spaltning i lemon. 
Man bør derfor ikke om saadanne Kapsler bruge Udtrykkene 2—3— 
d- 0. s. v. klappet, men sige 2—3—4- 0. s. v. spaltet Kapsel. Ved 
Siden af Længdespaltning findes den sjælnerere Tyærspaltning (Bud- 
diken). En ægte Klappeopspringning i Lighed med den hos Støv- 
dragerne findes hos Skulpen. hvor jo Opspringningen ikke finder 
Sted i Vægsømmene, men i Linier parallele med disse, og dette For- 
hold i Forbindelse med de vægstillede Frøstole, der efter Klappernes 
Affalden staar tilbage som en Ramme, er det egentlig karakteristiske 
for denne Frugtform, medens Skillevæggen er uvæsentlig. Frugten 
hos Chelidonium og Corydallis er derfor en ligesaa god Skulpe som 
Rapsskulpen. Ægte Klappeopspringning findes endvidere f. Ex. hos 
Linaria, Antirrhinum, Campanula og Papaver, hos hvilke tre sidste 
den oftest, men med Urette, betegnes som Opspringning ved Huller. 
At henføre Ledfrugten til Spaltefrugten, saaledes som Prof. Warming 
gjør (Alm. Botanik 2. Udg.) er utvivlsomt rigtigt, derimod kan det 
næppe billiges, at samme Forfatter henfører Spaltefrugten til Nød- 
derne. Spaltefrugten staar utvivlsomt Kapslen nærmest; her findes 
Spaltning i Vægsømmene som hos saa mange Kapsler, ligesom ogsaa 
hos Ledfrugten Spaltning paa tværs som hos Buddiken. Da Tiden var 
langt fremskreden, afbrød Taleren her sit Foredrag for at give Plads 
for en mulig Diskussion, og udsatte Fortsættelsen til et senere Møde. 
Af den paafølgende livlige Diskussion meddeles følgende: Labora- 
torieassistent Johannsen: BSvulmen er det samme som Tyskernes 
Quellen, hvorved betegnes en Bevægelse, derfor er dette Udtryk ikke 
heldigt i Stedet for Turgor, som betyder en Tilstand. Prof. Lange: 
Naar man vilde have et dansk Ord for Turgor burde det være Saft- 
spænding og for turgescent saftspændt. Disse Udtryk bleve af samt- 
lige tilstedeværende anerkjendte som fortrinlige. Docent Petersen 
fandt Ordet enstværmaalet uheldigt og af samme Anskuelse var Cand. 
mag. Raunkjær. Cand. mag. Poulsen gjorde opmærksom paa, at han 
i sin Lærebog i Botanik havde brugt Udtrykket Sædighed. Lærer 
Claudi-Hansen fandt de foreslaaede Udtryk for Støvvej og År sær- 
deles heldige; han havde længe følt Savnet af gøde Udtryk for disse 
Dele af Blomsten og selv ved sin Undervisning i Skolen Kaldt Årret 
for Støvsamleren og Griflen for Røret. Dr. Petersen billigede blandt 
andet af den Grund ikke Ørdet Ægdrager, som Benævnelsen Æg i 
gammel Forstand var ved at forsvinde. Prof. Warming mente, at 
man gjærne kunde beholde Udtrykket Æg, naar man ved Siden af 
fastholdt Betegnelsen Ægcelle. 1 øvrigt fandt han de foreslaaede 
Udtryk for lange. Poulsen henviste til det svenske Ord Frugtåmne 
for Støvvejen. Warming oplyste, at det svenske Frugtåmne kun 
betød Frugtknude. Han billigede de foreslaaede Ændringer i Kaps- 
lens Terminologi, men maatte hævde sin Opfattelse af Spaltefrugten 
af biologiske Grunde. Hertil bemærkede Kiærskou, at man altfor 
meget i den sidste Tid var kommen i Vane med at se alt fra et en- 
sidigt fysiologisk Standpunkt, hvorved de virkelige morfologiske For- 
