26 
sen, Cand. pharm. Gram, Apotheker Hempel, prakt. Læge Hørring, 
Stud. mag. Jensen, Lahoratorieassistent Johannsen, Stud. mag. Lange, 
Apotheker Petersen, Dr. phil. Petersen, Cand. mag. Poulsen, Cand. 
mag. Raunkjær, Bibliothekar Rosenvinge, Docent Rostrup, Mu- 
seumsassistent Riitzou, Frøken Sarauw, Lærer Stefansson og Pro- 
fessor Warming. 
Museumsassistent Riitzou foreviste og forklarede et af ham kon- 
strueret Tegneappaårat til svage Forstørrelser, som nærmere 
vil blive beskrevet i næste Hæfte af ,,Meddelelserne”, samt en Tørre- 
mappe (se nedenfor). 
Dr. phil. Petersen foreviste en blomstrende Agave fra Væxt- 
husene og gjorde nogle forskjellige Bemærkninger om dens Slægt- 
skabsforhold. 
Derefter gav Professor Warming en biografisk Skitse afdend. 
2. Marts afdøde Botaniker 4. W. Eichler. i 
Mødet d. 2. April 1887. Til Stede vare: Privatier Boysen, 
Landbrugsstuderende Hansen, Stud. polyt. Hjorth, Stud. theol. Høeg, 
Laboratorieassistent Johannsen, Museumsinspektør Kiærskou, Professor 
Lange, Seminarielærer Mortensen, Gartner Paludan, Dr. phil. Petersen, 
Cand. mag. Poulsen, Cand. mag. Raunkjær, Bibliothekar Rosenvinge, 
Docent Rostrup, Stud. mag. Rostrup, Slotsgartner Rothe og Professor 
Warming. 
Bibliothekar Rosenvinge, gav foreløbige Meddelelser om Spire- 
evnen hos Frø, som have ligget i Saltvand. Forsøgene ere 
senere fortsatte og en samlet Fremstilling af Resultaterne vil blive 
optaget i Tidsskriftet. 
Derefter meddelte Laboratorieassistent Johannsen Iagttagelser 
overdet ,besparende" Kulsyre-Åssimilationssystem i Græs- 
frugtknuden. I Frugtknudevæggen hos Græsserne findes, som be- 
kjendt, et eller faa Lag Bladgrønt førende Celler, der ligge tæt op 
tl Ægrummet, kun adskilt fra dette ved Æghulens Epithel. De 
nævnte, grønne Cellers Rolle har hidtil ikke været klar. Da Cellerne, 
saasnart Frugtknuden efter Befrugtningen har begyndt sin Udvikling, 
løbe paa tværs af Frugtknuden, lodret paa de øvrige Celler, der ere 
strakte i Retning af Frugtknudens Længdeaxe, har man undertiden 
kaldt dem Tværcelle-Laget eller -Lagene og været tilbøjelig til at 
tænke sig en mekanisk Bltydning af dette Forhold, især da Cellerne 
mod Slutningen af Modningsprocesserne oftest blive tykvæggede og 
stedse kunne gjenfindes i den modne Frugt. Jeg tror dog, at dette 
Forhold er ganske underordnet. Derimod danner disse Celler et, 
som det synes meget virksomt Kulsyre-Assimilationssystem, der tyde- 
ligt viser det af Haberlandt paapegede Princip: det indvundne Stofs 
Bortledning ad kortest Vej. De grønne Celler ere, som sagt, strakte 
paa tværs af Frugtknuden; dog gjælder dette ikke for de Celler, 
der findes umiddelbart op til Bugsømmen, paa begge Sider af denne. 
Her er Antallet af de grønne Celler meget stort og det er let ved 
Jængdesnit at forvisse sig om, at de her ere strakte i samme Ret- 
ning som Frugtknuden selv — altsaa her ikke kunne kaldes Tvær- 
celler. Dersom man skjærer f. Ex. en ung Hvedefrugt op i Ryg- 
sømmen og udfolder den i ét Plan, saa viser de grønne Celler en 
Ordning, der ganske svarer til den almindelige Type for et Bryum- 
Blad: i Midten en af flere grønne Celler dannet Ledningsstræng, fra 
hvilken de et Lag mægtige, øvrige Bladceller udstraale. At nu 
virkelig de grønne Celler tjene som Kulsyreassimilations- Apparat, 
saaledes som man kan vente det efter Bygningen, fremgaar af nogle 
Formørkningsforsøg med Bygplanter. De grønne Celler, der, tagne 
om Dagen, stedse indehølde en enorm Mængde Stivelsekorn, vise 
