D2 
Hvar och en, som aldrig så litet sysslat med Rubi, torde inse, 
huru fårlåtlig det år, att i en Rubus-håck, der t. ex. två arter) 
-åro flåtade in i hvarandra, taga den ene i stållet for den andre; har 
man derjemte den allt annat ån låtta uppgiften att samla till ett 
exsiecatverk, for hvilket det behåfves hundratals qvistar, år det helt 
naturligt, att uppmårksamheten kan slappas, så att man skår af en 
annan art, ån den man &nskar, åfven om man aldrig'så vål kånner 
dem åtskils och åfven om de åre mycket mera olika ån R. Fioniæ 
och divergens 7%). 
Sundsvall, d. ”/, 1887. L. M. Neuman. 
Opblødning af tørrede Blomster. Især for den yngre Ge- 
neration af Botanikere synes det at være forbundet med en vis 
Vanskelighed at bringe de i Herbariet opbevarede Blomster i en 
saadan Tilstand, at de uden for stort Besvær kunne gjøres til Gjen- 
stand for Analyse og nærmere Undersøgelse; de ældre have aaben- 
bart havt lettere herved, og det turde vel hænge sammen med 
Maaden. hvorpaa man fra først af er ført ind i Studierne; for 50 
Aar siden vare aabenbart de Studier, der væsentlig søge deres Ma- 
teriale i Herbarierne, mere gjængse end nu. Imidlertid er man 
endnu i mange Tilfælde henvist til Herbarierne, og man maa derfor 
være taknemmelig for de Lettelser, der bydes os ved disses Be- 
myttelse. Saaledes har Prof. Pfitzer i Heidelberg, der i de senere 
Aar har beskjæftiget sig meget med Orchideer, Planter, hvis Blom- 
ster paa Grund af deres plastiske Natur just tabe meget i Ydre ved 
at tørres, givet os en Anvisning til at opbløde Blomster, som synes 
at være meget brugbar og i mange Tilfælde endogsaa at gjøre for- 
trinlig Fyldest. Methoden (Pfitzer, Morphologische Studien iber die 
Ørchideenblithe, Heidelberg 1886, pag. 4), der er meget simpel, be- 
staar i først at lægge den tørrede Blomst nogle Timer i Alkohol, for 
at uddrive Luften af Vævene, dernæst at komme den en Dag eller 
to i stærkt Ammoniakvand (Salmiakspiritus), i hvilket Blømstens 
Dele brede sig ud og antage deres naturlige Udseende. Da den 
h-rved bliver meget blød og sjattet, kommes den atter i Alkohol, for 
at opnaa større Fasthed. Hvis det er nødvendigt, kan der foretages 
en Blegning ved Tilsætning af Svovlsyrling eller af klørsurt Kali og 
nøget Svovlsyre. Blomster, behandlede paa den ovenfor angivne 
Maade og tilhørende forskjellige Plantefamilier, forevistes ved Bota- 
nisk Forenings Novembermø se. Q: GP 9bersern; 
Til Herhariets Bevaring for Insekter har været foreslaaet 
og anvendt forskjellige Midler. Paa et Møde i Bot. For. i 1873 (se 
Tidsskriftet Bd. VII S. 211) anbefaledes saaledes til Desinfektionen en 
Kasse, i hvilken Planterne udsattes for Ætherdampe og en saadan 
er ogsaa senere benyttet i Botanisk Museum, dog med Svovlkulstof 
i Stedet for Æther. I de sidste Aar er denne Methøode atter bleven 
forladt idet det har vist sig at Anbringelsen af Naphtalin i Her- 
barieskabene formaar at dræbe alt Dyreliv. Det anvendes nu ogsaa 
i Samlingerne af større, tørrede Plantedele og har overalt vist sig 
virksomt. Naphtalinet er et hvidt, krystallinsk Pulver af en gjennem- 
"trængende Lugt; det fordamper temmelig hurtigt og Skabene maa 
”) Att Rubus divergens vixer vid ,, Vilstrups vej'', (Haderslev), der Rubus Fioniæ insamlats, 
vet jag deraf, att i mitt herbarium ligga tvenne exemplar af denna art från just 
samma Jokal. De iro tagna af K. Friderichsen 10 Juli 1883 och hafva utdelats 
genom Bot. Føreningen:i Køpenhamn under namnet cæszus vestitus Focke. 
"”) Att R. divergens och Fioniæ båra åtskiljas från hvarandra ir otvifvelaktigt; deremot 
år jag icke viss, huruvida de vittast bira upptagas som arter eller som underarter. 
