56 
Janka, V. v., Custos v, d. bot. Afd. af Nationalmus. Buda-Pest. 
Jolis, A. le, Prof., Præsid. for det naturhist. Selskab. Cherbourg. 
Jønsson, B., Dr. phil., Adjunkt. Lund. 
Karsten, P. A., Prof., Dr. phil., Mustiala, pr. Helsingfors. 
Kerner, A., Professor. Direktør for den botaniske Have. Wien. 
Kjellman, R. F., Professor, Dr. phil. Upsala. 
Laguna, M., Direktør for Forstskolen. Escorial. 
Leffler, J. A., Magister. Stah&sa. Østergåthland. 
Lindberg, S. 0., Prof., Direktør for den bot. Have. Helsingfors. 
Lindeberg, C. J., Lektor. Gøteborg. 
Martins, C., Professor. Montpellier. 
Masson, Rosine, Frøken. Lausanne. 
Miiller, F., Baron, Dr. phil., Gouvernements Botaniker.. Melbourne. 
Nathorst, A. G., Dr. phil, Stockholm. 
Nordstedt, 0., Dr. phil., Konservator. Lund. 
Nordvi, A. G., Kjøbmand. Mortensnæs. Østfinmarken. 
Norman, J. M., Forstmester, Laurvig. 
Norrlin, J. P., Prof., Dr. phil. Helsingfors. 
Nyman, C. F., Konservator v. Rigsmuseet. Stockholm. 
Olsson, P., Dr. phil., Lektor. Østersund. Sverig. 
Pierron, P. E., Vincents College. Westmoreland county. N. Amer. 
Schomburgk, R., Dr. phil., Direkt. f. d. bot. Have. Adelaide. 
Schiibeler, F. C., Prof., Direktør f. d. bot. Have. Christiania. 
Thiimen, F., von, Baron. Gørz. Østerrig. 
Wille, N., Dr. phil., Assistent ved Rigsmuseet. Stockholm. 
Willkomm, M., Prof., Direktør f. d. bot. Have. Prag. 
Wittrock, V. B., Prof., Intendant ved Rigsmuseet. Stockholm. 
Literatur-Anmeldelser. 
Krabbe: Ein Beitrag zur Kenntniss der Struktur und des Wachs- 
thums vegetabilischer Zellhåute. [Pringsheims Jahrbucher. XVIII. 
Bd., 1887, Pag. 346, Tabb. XI—XV]. 
Hvorlænge en videnskabelig Lærebygning kan være om at 
fæstne sig, hvor længe videnskabelige Stridigheder kunne holde 
sig, ses intet Sted saa tydeligt som i den moderne Botanik. 
Punkter, om hvilke de varmeste Debatter ere førte, og Spørgsmaal, 
som ere af aldeles fundamental Betydning, vise sig fremdeles lige 
uklare; vi have vel i det sidste halve Aarhundrede lært et snart 
overvældende Detailmateriale at kende paa mange Omraader, men 
paa desværre altfor talrige Steder vide vi endnu i Hovedsagen 
lige saa liden Besked som i hine Dage, da vi begyndte. Dette 
gælder exempelvis Klorofylspørgsmaalet; vi vide intet sikkert, 
intet, hvorom alle ere enige, om Bladgrøntets Dannelse, Struktur, 
Funktion, ja ikke engang om dets Sammensætning, ikke at tale 
om, at de kemiske Processer ved Kulstofassimilationen ere os 
aldeles ubekendte. Et andet Hovedspørgsmaal i Botaniken, nemlig 
om, hvorledes Vandet stiger op i Planten, venter fremdeles paa 
sin Besvarelse, og det samme er Tilfældet med Spørgsmaalet om 
Stof-, særlig Æggehvidestof-Vandringen; om alle disse fundamentale 
