73 
phil. 0. G. Petersen, Universitetsassistent Poulsen, Stud. mag. Riise, 
Br. phil. Rosenvinge, Docent Rostrup, Stud. mag. Rostrup, Frk. Sarauw, 
Kaptejn Toussieng, Prof. Warming og Dr. med. Wtinstedt. 
Docent Bostrup gav Meddelelse om Grønlands Svampe, som 
ville blive publicerede i ,,Meddelelser om Grønland.” 
Mødet d. 25. April 1888. Til Stede vare: Stud. med. Aaris, Fru 
Bergh, Stud. med. Børgesen, Lærer Claudi-Hansen, Redaktør Feddersen, 
Adjunkt Grønlund, Frk. Hallas, Apotheker Hempel, Administrator 
Holm, Cand. pharm. Johannsen, Museumsinspektør Kiærskou, Pro- 
fessor Lange, Stud. mag. Lange, Lærer Leth, Professor Pedersen, 
Dr. phil. O. G. Petersen, Etatsraad Petit, Etatsraad Piper, Universitets- 
assistent Poulsen, Cand. mag. Raunkjær, Dr. phil. Rosenvinge, Do- 
cent Rostrup, Stud. mag. Rostrup, Lærer Rudmose, Museumsassistent 
Riitzou, Kaptejn Toussieng, Overlærer Vogel-Jørgensen, Professor 
Warming og Dr. med. Witinstedt. 
Professor Warming skildrede sin Rejse til Norge ifjor. Han 
afrejste den 8. Juli til Kristiania og derfra, efter et kort Besøg 
hos vor Landsmand, Grønlandsforskeren Dr. Rink, til Stationen 
Lille Elvedal ved Trondhjembanen i Østerdalen, hvor han omkom 
sent om Aftenen den Øde (hertil kan Rejsen gjøres for c. 60 Kr.). 
Om Natten indtraf Docent Rostrup til samme Station ira Trond- 
hjem. Det viste sig næste Dag, at Bryologen, Prof. S. O. Lind- 
berg med to yngre Botanikere boede her og gjorde et rigt bryolo- 
gisk Udbytte. Eiter en Exkursion op påa Tronfjæld d. 10de i 
»Surt" Vejr lige op i Lavregionen toge Rostrup og han d. Ilte 
med Skyds op ad Foldalen ad Dovre til, med Rostrup som Kudsk. 
Der overnattedes i Krokhaug og næste Dag (12. Juli) nåaedes 
Kongsvold (hele Strækningen kan forøvrigt nok tilbagelægges paa 
1 Dag, hvad en norsk botanisk Dame, Frk. Sophie Møller netop 
gjorde den 10de). Paa Kongsvold modtoges de Rejsende af Prof. 
Blytt og Lektor Kindberg med Fruer, og en hel Del svenske Bo- 
tanikere. Stedet maa påa det varmeste anbefales alle dem, der 
ville se den rigeste norske Alpevegetation og tillige have et be- 
hageligt og bekvemt beliggende Opholdssted; Kongsvold er fra 
gammel Tid af bekjendt for Nordens Botanikere især maaske 
Bryologer, og et særligt paa Botanikere beregnet Hus var netop 
nu blevet færdigt. ,,Thore” og ,Anna" paa Kongsvold bestræbe 
sig for at gjøre det saa hyggeligt som muligt, og Opholdet er 
ingenlunde dyrt: 2 Kr. 40 Øre pr. Døgn for Kost og Logis. I Vest 
for Kongsvold ses Snehættens hvide Tinder, og umiddelbart bag 
'Gaarden mod Øst hæver det c. 1690 M. høje Knudshø sig, hvis Flora 
Barth har skildret i en særlig lille Bog. Naaletræregionen er her 
ophørt; ikke blot Granen er forsvunden, men endog Fyrren, der 
dog ledsager de Rejsende op gjennem Foldalen: man er her i 
Birkeregionen, men mange alpine Planter findes lige uden for 
Gaarden, førte ned fra højere Steder; blandt dem er der flere 
yderst sjældne, f. Ex. Artemisia norvegica, end videre findes Salix 
reticulata og herbacea, Dryas, Papaver nudicaule, flere Saxifrager, 
osv.i Gaardens nærmeste Nærhed. Omtrent ved 1030—1060 M. ender 
Birkeregionen og man træder ind i Vidiernes Region (til 1350 M.), 
der umærkelig gaar over i Lavernes hvidgraa Heder, og endelig 
har man paa Toppen af Knudshø et arktisk Vegetationsbillede, 
som man kan finde det i Spitsbergen eller paa Grønland, hvor 
Ranunculus nivalis og glacialis, Saxifrager, Luzula hyperborea, 
Draba alpina, Catabrosa algida, osv. spredt voxe mellem Sten og 
Lav. — Fra Knudshø's Top er der en vid Udsigt over Lavregionens 
Ødemarker mod Øst helt over til Tronfjæld og andre Bjærge ved 
