0 
Jeg skal i denne Forbindelse endnu anføre, at jeg paa et Be- 
søg hos Piantør Jacobsen i Hæsede den 5. Avg. 1887 fandt en Del 
Æcidier paa Blade af Mespilus germ., der stemmede bedst overens 
med Aecid lacerat. paa Cretaegus; jeg maa antage, at den hører 
til G. clavariaeform. "Sporerne vare 22—24- u. 1.,” 17—19 u."t., 
altsaa endnu mindre end hos Aec. lacer., men betydelig mindre 
end hos AÅ. penicill. Endvidere stemmede Bygningen af Pseudo- 
peridiets Celler bedst med A. laceratum. 
6. I Juni 1887 modtog jeg af Prof. Warming et Blad af Cas- 
sandra calyculata fra Botanisk Have, som var angrebet af en pa- 
rasitisk Svamp. Nogle Dage senere undersøgte jeg i Selskab med 
Prof. W. to i Haven voxende Buske af denne Plante, som begge 
havde talrige Blade befængte med Svampen, der viste sig at være 
en ny Rustsvamp, som jeg har kaldt Caeoma Cassandrae n. sp. De 
talrige smaa Sporehobe vare spredte over hele Undersiden, livlig 
rødgule, men snart affalmede og blege, saaledes som Caeoma- 
Sporer pleje. Den fortjener at omtales, fordi Rustsvampene i det 
hele kan siges at være den flittigst undersøgte og derfor bedst 
kjendte af alle Svampefamilier, såa at en ny Art indenfor denne 
Familie er af større Interesse end blandt mange andre. Endvidere 
fordi den, saa vidt mig bekjendt, er det første Exempel paa en 
Urediné hos de egentlige Ericaceer, hvorimod saadanne findes hos 
de tre nærstaaende Familier: Vacciniaceer,'/Rhodoraceer og Pyrola- 
ceer. Den fortjener endelig at blive bekjendt, for at der kan søges 
efter Svampen i Værtplantens Hjemstavn. De omtalte Buske i 
Botanisk Have vare indførte hertil fra Finland det forudgaaende 
Aar, og sandsynligvis er Parasiten indført sammen med dem. Men 
en saadan Rustsvamp findes ikke opført i den sidste større For- 
tegnelse fra 1884 af Karsten over Finlands Rustsvampe. 
. 7. Jeg skal kortelig omtale et andet Fund af Uredineer fra 
den sidste Sommer, som ogsåa frembyder en vis Interesse. I 
Haven ved Søholm (Stevns) fandtes en Del prægtige Exemplarer 
af Ligularia macrophylla, som havde gulspættede Blade hidrørende 
fra talrige Hobe af en Rustsvamp, som jeg ikke før havde set. 
Det viste sig at være Coleosporium Ligulariae, som for faa Aar siden 
er funden i Sibirien paa Ligularia sibirica og beskrevot af Thu- 
men. Da den ikke vides at være bemærket i Evropa, fortjener 
Fundet dog at noteres. Det er overhovedet mærkeligt, hvorledes 
sjældne eller ukjendte Coleosporier kunne optræde påa Have- 
væxter. Jeg har saaledes fra Upsala botaniske Have faaet tilsendt 
to ubeskrevne Coleosporier, den ene paa en Schizanthus, den anden 
paa Cacalia suaveolens. 
8. Paa Fugle eller Dele af disse er der hidtil kun kjendt 
meget faa Svampe. Alene af den Grund har det sin Interesse at 
finde en ny Svampeart, som er knyttet til Fuglefjer. - Paa den 
botaniske Forenings Exkursion til Boserup den 2. Oktober 1887 
bragte en af Deltagerne mig nogle Krage-Svingfjer, som laa mel- 
lem Mosset i Skovbunden (den ældre Granskov); de bare paa 
Posen en Del sorte, prikformede Legemer, som ved nøjere Eftersyn 
viste sig at være Perithecier af en Pyrenomycét. Deres valse- 
formige, farveløse, med Tværvægge forsynede Sporer viste, at 
Svampen tilhørte den af Saccardo opstillede Slægt Metasphaeria, 
der iøvrigt kun afviger fra Leptosphaeria ved at denne sidste Slægt 
har gule Sporer, hvorfor den genetiske Forskjellighed ogsaa be- 
