. 110 
på deras respektive lokaler och att desamma hår fårbigås endast 
af den anledning, att de komma att beråras i en sårskild uppsats. 
N:o 61 och 62 tillhåra R. sulcatus Vest och gifva goda bilder 
af denna art, sådan han upptrider i skugga (61) och på solåppna 
lokaler (62). 
63. R. sulcatus Vest v. pseudothyrsanthus Utg. — synes mig 
vara mycket svårtydd. I sin solform påminnaåar han både om R, 
sulcatus och R. affinis Whey, i sin skuggform deremot ojemfårligt 
mycket mera om R. thyrsoideus, hvars utpreglade skogsformer den 
starkt liknar. Hirtill kommer det egendomliga fårhållandet, att 
skuggformen år merå våpnad ån solformen. 
64. R. ” contiguus O. G. — ir skuggform af samma art, som 
utdelades i fasc. II. under n:o 32. | 
65. R. laciniatus Willd. — kan vil ej sågas tillhåra Danmarks 
Flora i annan egenskap fin som fårvildad trådgårdsvåxt. 
70. BR. macrothyrsus Lge — ir, såsom kind endast från några 
lokaler (Holsten) en af exsiccatverkets virdefullaste arter. Från 
69, R. vestitus Whe & N, med hvilken den vål år nårmast beslåg- 
tad, skiljes den låt genom något fårade turioner, lutande taggar, 
aflånga uddblad, som hafva stårsta bredden ofvan midten, synner- 
ligen vackert thyrsuslik blomstållning och omvåndt åggrunda 
kronblad. ; 
71. R. propexus K. Fr. — Arten, som fårst omnåmnes i en 
anmåirkning under radulæ i Utg.s monografi och sedan nårmare 
beskrifves i +, Rettelser og Tilfåjelser" (Bot. Tidsskrift 1888 p. 
236) och i ,Résumé" (1. c. pag. 31), synes mig ytterst intressant, 
såsom stående mellan radulæ och vestiti. Vid forsta &gonkastet 
frapperades jag af dess likhet med 94 — en &fverensståmmelse, 
som ej blott råér habitus, utan åfven striicker sig till detaljer, så- 
dana som fruktiimnen och kronblad — och vill rekommenderåa 
dem till nårmare observering och jemfårelse. Att de håriga och 
glandelborstiga arterna upptråda i glandelfattigare och nåaknare 
former, torde ej vara så ovanligt, och måhånda år n:o 94 att anse 
som en f. derasa af E. propexus. 
72. RBR. rudis Whe & N, — Denna synnerligen vål markerade 
art, som i Tyskland når ånda till Mecklenburg, har af O. Gelert 
blifvit upptåickt både i Holsten och Slesvig samt derigenom vun- 
nen åt den danska Floran. Jemfård med tyska exemplar, får 
hvilka jag har Dr. O. Focke at tacka, visar den danske formen 
inga nåmnvirda olikheter — måjligen mera bladig inflorescens. 
73. R. Bellardii Whe & N. — ir i Sverige och Danmark 
sedan liinge bekant under namnet R. glandulosus Bell. Oss synes. 
att iildre namn, som afse vil begrånsade, aldrig missfårstådda 
arter, borde bibehållas, åfven om i auctors ursprungliga beskrif- 
ning en eller annan oegentlighet kan uppletas. 
77. R. millif.  Wahlbergii Arrh. v. mutabilis K. Fr. f. subsim- 
plexr — Med anledning af det nya namnet ,,mutabilis" torde båra 
nåimnas, att Genevier brukat och Babington efter honom 
uppiagit detta namn får en till de glandulåsa corylifolii hårande 
art och att det derfår hår borde ersittas af ett annat. 
78. R. ” Wahlbergii v. ferorxr Lge f. debilior — står mycket 
nira Utg.s R. gothicus, såsom en jemfårelse mellan de blommande . 
skotten i detta nummer och i n:o 86 torde gifva vid handen. 
84 och 85, tillhårande E. H. L. Krauses art, R. Dethardingtii, 
af Utg. beskrifven i fårut citerade ,,Rettelser og Tilføjelser”, åro 
icke fullt identiska med den form af arten, som jag tråffade i 
Halk vid Haderslev. Mina exemplar hafva nemligen nåstan trinda 
